KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 17. N:0 3. 9 



nästan blott kroppsform och färgteckning omnämnas, är detta dock omöjligt att ined 

 säkerhet afgöra. Bland öfriga i denna trakt anträffade arter nämnas följande: H. 

 ndens, H. undulata, II. abstergens, IL histrionica, II. elliptica och H. lutescens. 



Carl Wilh. Hahn upptager i sitt af C. L. Koch fortsatta arbete öfver Arachni- 

 derna 1 ) blott 5 arter Hydrachnider, Hydrachna geographica, IL globolus, II. histrionica, 

 H. miniata och II. varipes, h vilka alla hafva två ögon (?). Figurerna äro jemförelsevis goda. 



Hermann Burmeister visar i en mindre afhandling 2 ) att Audouins Achlysia blott 

 är en utvecklingsform af Hydrachna. Ehuru hans åsigter i betydlig man äro oriktiga, 

 skola vi dock något närmare redogöra för dem. — Då han närmare undersökte de a 

 Nepa sittande pärouformiga blåsorna, fann han dem äga ett dubbelt hölje, nämligen 

 ett yttre, fastare och ogenomskinligt, samt ett inre, fint och genomskinligt. Det förra 

 var i den smalare ändan hakformigt tillbakaböjdt och härigenom fästadt vid insekten, 

 det senare afsmalnade likaledes i ena ändan och dess spets inträngde till en del i det 

 yttre höljets. Bada höljena omslöto en tjock, rödaktig vätska, hvarigenom B. kom till 

 den äsigten, att blåsan var ett ägg, som af Hydrachnan blifvit fästadt på insekten. 

 Att äggets fästande vid denne skulle utgöra ett nödvändigt vilkor för dess vidare ut- 

 veckling, kunde han ej antaga, da insekter med dylika ägg högst sällan påträffades. 

 Sjelf hade han blott observerat trenne. Efter någon tids förlopp kunde han i dessa 

 ägg urskilja larverna, som hade en tjock, rundad kropp och sex outvecklade ben. De 

 förblefvo temligen länge inom ägget och syntes hemta friskt vatten och föda genom 

 en öppning å höljet, nära äggets fästpunkt. Genom denna öppning utsträcker, såsom 

 han antager, larven sin sugsnabel för att insuga insektens lifssafter. Något senare 

 framkom fjerde benparet, som först efter skedt hudombyte erhöll sin behöriga form 

 och storlek. Den art, hvilkens utveckling han följt, benämnes Hydrachna cruciata 

 och utmärker sig genom en omvändt äggrund, något långsträckt kroppsform, skar- 

 lakansröd färg ined ett brunt kors å ryggen samt 9 (?) ögon. Längden 1-jj lin. 



Antoixe Dogés har i tvenne afhandlingar i Annales des Sciences för ar 1834 

 lenmat utförligare beskrifningar öfver Hydrachniderna än någon före honom och sär- 

 skildt beträffande deras metamorphoser framlagt resultatet af mycket noggranna och 

 intressanta iakttagelser. I den första af dessa afhandlingar 3 ) lem nar han en öfversigt 

 af Arachnidernas indelning enligt följande tableau: 



(1 sous-classe Hologastres ou Acarulistes, ordre des Acariens. Familles. 



[Phalangii s. 

 '"'"''"l Chélignathe, ou Phalangiens \Ny 



Aranistes I 



2 sous-classe Tomogastres ou Äran 



Oral 



[Mygalés. 



Dactylognathe.i ou Aranéi ns •!. Iran* < s 



\Phryn 



I ' phonés, 



Chélipalpes ou Scorpionéens < Cheliférés. 



So 



n< *. 



') Dit- Arachniden, getreu naeh der Natur abgebildet und beschrieben von Dr. C. W. IIaiin. B. I, II. 

 Niirnberg l>:;i— 4. 



-) Ueber dit: Gattuug Achlysia Aud. Isis 1S.'54, p. 138. Tal". 1, figg. 1 — 6. 



•') Kecherches sur 1'ordre des Acariens en general et la famille des Trombidiés en particulier. Premier 

 Mémoire. Torne I, p. 5. 



K. Sv. Vet. A,.. Halldi Band. 17- X - 



