3 C. J. NEUMAN, SVERIGES HYDRACHNIDER. 



hvilka han letnnar mer eller mindre utförliga beskrifningar. Figurerna till arbetet äro 

 i allmänhet temligen goda. 



Daudebart de Ferussac ') har beskrifvit 2:ne arter Hydrachnider. Hydrachna 

 testudo och H. lutescens. Den förra är troligen synonym med Midea orbiculata Bruz., 

 den senare en varietet af Hygrobates lutescens (Herm.) Kocii. 



Gottfried Reinh. Treviranus 2 ) har något sysselsatt sig med Hydrachnidernas 

 anatomi, men de resultat, till hvilka han kommit, äro, isynnerhet med afseende på 

 respirationsorganerna, föga lyckliga och halva derföre af senare anatomer, såsom Du- 

 jaruin och SiEBOLD, blifvit förklarade mer eller mindre oriktiga. Treviranus obser- 

 verade trachéstammarne, hvilka han påstod utmynna i en springa bakom andra ben- 

 paret samt genast förgrena sig. Angående mundelarne kommer han ej till något be- 

 stäindt resultat, men anser troligt, att de bilda en sugsnabel. Det ljusa bandet å 

 ryggen af flere Hydrachnider ansåg han vara tarmkanalen, det mörka å ömse sidor 

 derom fettkroppar. Afven fäster han uppmärksamheten på höfternas form och fördel- 

 ning samt benens och palpernas byggnad, hvarjemte han slutligen bestrider Roesels 

 uppgift att Hydrachniderna spinna trådar. Då dylika trådar hvarken af honom eller 

 andra observerats, antager han såsom säkert, att de ej varit annat än conferver, som 

 stundom påträffas å dessa djur. 



Carl Pfeiefer 3 ) har beskrifvit en parasitisk Hydrachna, Limnochares Anodontce, 

 som enligt Claparede är synonym med Atax ypsilophorus Bonz. 



Jean Victor Audouin har i flere smärre afhandlingar 4 ) under namnet Achlysia 

 uppställt ett nytt slägte, innefattande de på Nepa och Dytiscus förekommande larverna 

 af Hydrachnider. Detta slägte upptog äfven Latreille, som till en särskild afdelning 

 (Hecapoda) och familj (Microphtira) förde de sexfotade Acaridlarverna. 



Carl Ernst von Baer 5 ) observerade en på de vanliga flodmusslorna lefvande 

 art, som han benämnde Hydrachna concharum, efter all sannolikhet densamma, som 

 Bonz beskrifvit under namnet Acarus ypsilophorus. Han visade äfven i en mindre 

 uppsats b ) att det var larver och ej ägg af Hydrachnider, som voro fastade på Nepa 

 och Dytiscus. De af honom iakttagna larverna tillhörde troligtvis Hydrachna geogra- 

 phica Mull. 



Ch. De Théis, som år 1830 undersökt Hydrachnid-faunan kring Laon, har i bref 

 till Audouin 7 ) beskrifvit tvenne nya arter, Hydrachna chrysis och runica, den förra 

 (= Eylais enligt Duges) troligen hörande till slägtet Hydrachna eller Hydrodroma Koch, 

 den senare sannolikt en Neswa Koch. I följd af de ofullständiga beskrifningarne, hvari 



') Description de deux nouvelles espéces d'Hydrachnes in Annales du museum d'hist. nat. 1806, p. 216, 

 pl. 12, figg. 2 a, b, c oeh 3 a, b, c. 



2 ) Vermischte Schriften anatomisehen und physiologischen Inhalts. Erster Band, p. 41. Göttingen 1816. 



:i ) Xaturgeschichte deutscher Land- und Siisswasser Mollusken. Abth. 2, p. 27 — 28, Taf. 1. "\Yei- 

 mar is 2;,. 



4 ) Note sur une nouvelle espéce d'Achlysie. Annales des Sciences Nat. Tom. II, p. 497. 1824. Sur 

 un nouveau genre d'Arachnide trachéenne, Achlysia Dytisci. Bull. Sciences Soc. Philom. p. 12 — 14, 1827. 

 Mémoire de la Societé d'histoire nat. de Paris, Torne 1, p. 9S, t. 5, hg. 8. 



ä ) Beiträge zur Kenntniss der niederen Thiere. Nova Acta Ärad. Nat. (.'nr. Vol. XIII, p. 590, p XXIX. 1827. 



6 ) Isis 1832, p. 783. 



7 ) Annales des Sciences Nat. Tom. 27. 1832. 



