7ö C. J. NEUMAN, SVERIGES HYDKACHNIDER, 



Genas 13. ARRHEXURUS Dugés. 



Syn 1834 Ar ?. Recherches sur 1'ordre des Acariens etc in Ann - Si ences nat Tom. 1. p. 17. 



— C. L. Koch, Uebersicht des Arachnidensystems h. 3, p. IS. 

 Brtjerlius, Beskr. 5. Hydrachn., som fbrek. i Skåne, p. 20. 



— Kkampk. Feitr. .-ur Naturgesch. der Hydrachniden, p. 288 



-um. durissimum. altum. sed rarius fornicatum. in dorso stria im pressa, figuram oyatam 



Be plerumi • m circumcludens; in margine posteriore setas gerens. Pedes breviores, duo paria 



■ dum) pilis natatoriis densis, iuternodiis tertio-quintoque aftixis. instrueta. Palpi 



• ss o, antiee infra processum latum emiitenti. quocum articulus quiutus 



uuguiformis forcipem format. Ocuii uou ita magni, distantes 



A" hos detta slägte är vanligen hög med oftast något plattad rygg, Kropps- 



betäckningen, som är mycket hård. visar en otalig mängd små gropar, hvarigenom den 

 erhåller ett knottrigt eller skroriigt utseende, A ryggen synes en intryckt linea, som 

 omsluter en störiv eller mindre oval figur, hvars bakre gräns oftast är otydlig. Kropps- 

 betäckningen i denna linea är mjuk. och den inneslutna ovalen bildar derföre ett nästan 

 fritt stycke, ett -slags ryggsköld. Bakre kanten, som isynnerhet hos hanarne är mycket 

 olika bildad (se indelningen af arterna), är försedd med ti a 8 här. Benen äro täm- 

 ligen korta, men starka: de båda bakre paren (stundom äfven det andra), a tredje, 

 fjerde och femte internodierna försedda med talrika sim hår. Då det främsta paret 

 epimerer under labinm gränsa intill hvarandra. sä bilda epimererna hos detta slägte 

 tre skilda grupper. . äro korta och tjocka : första leden mycket liten, andra 



tjockast, mer tjock än lång. tredje ännu kortare och obetydligt smalare. Fjerde är 

 längst, ungefär lika lång som andra och tredje tillsammans, i främre ändan nedtill 

 med en bred. concav process, försedd med ett hår: med denna process bildar den 

 korta, kloformiira och mvcket rörliga femte leden ett sla^s tång. 



De hithörande talrika arterna förekomma niest i klart vatten, mera sällan i dam- 

 ined dybotten. I sina rörelser äro de mycket snabba. Ofta kasta de. dä de hvila, 

 de bakre benen fram öfver ryggen. Träffas allmännare i copulation än andra Hydrach- 

 nid. 



De 1-1 hithörande arterna kunna på följande sätt uppställas: 



