BEVEZETÉS. 



EINLEITUNG. 



Közel kétszáz éve annak, hogy az angol dr. Listee 

 MIrton kiadta az akkoriban valóban korszakot alkotó 

 munkáját, melynek czíme: «História animalium Angliáé 

 trés tractatus. Unus de araneis. Alter de cochleis tum ter- 

 restribus tum fluviatilibus. Tertius de cochleis marinis. 

 Quibus adjeetus est quartus de lapidilms ej usdem insulae 

 at cochlearum quandam imaginem figurális. Londini 

 lü7S.» 



E műnek a természet elfogulatlan szemlélete, az ész- 

 lelt tünemények hű leírása képezi alapját és legszebb 

 jellemzését. 



Adatai — ezek között különösen azok, a melyek a 

 pókokra vonatkoznak s az életmód mellett a külszer ve- 

 zetet is tárgyalják -- kevés kivétellel — helyeseknek, 

 igazaknak bizonyulnak ma is. 



Lister volt az első, a ki a pókoknál a szemek szá- 

 mára, színéri', csoportosulásuk különbőzéi voltéira ■ reájött, 

 a ki a lábak szervezetében a sajátságost felismeré, a 

 ki a szövetek és hálók sajátságát megfigyelte, a ki a fo- 

 ualröpités 1 csodás tüneményét, s evvel együtt a pókok 

 légi utait észlelte és leírta, — a ki végre mind ezeket oly 

 rendszerbe foglalá, mely lehetségessé teszi, hogy müve 

 segítségével körülbelől harmincz faj ma is megalapítható. 



E miinek köszönheti a természettudománynak a pó- 

 kokról szóló ága, hogy helyes ösvényen megindulhatott, 

 és hogy ma számos classicus miivel dicsekedhetik. 



Lister és Linné között egy évszáz folyt le, s e hosszú 

 idő alatt leginkább biológusuk működtek. 



Szép észleleteik akkoriban félig a csodálatosság szí- 

 nében feltűnve, ébresztőivé váltak annál; a fogékonyság- 

 nak, mely szükséges volt arra, hogy a nagy svéd és buzgó 

 apostolai megtehessék a nagy lépést, a megnyitót és út- 



1 őszi fonal, bikonyál, lásd: Életmód és jelenségei. 



HERMÁN OTTÓ: &IAGYARORRKÁG PÓK-FAUNÁJA. 1. 



Nahezu zweihundert Jahre sind verflossen, seitdem 

 der Engländer Dr. Martin Listee sein dazumal wirklich 

 epochales Werk herausgab, welches den Titel führt: 

 «História Animalium Angliáé trés tractatus. Unus de 

 ara mis. Alter de cochleis tum terrestribus tum fluviati- 

 libus. Tertius de cochleis marinis. Quibus adjeetus est 

 quartus de lapidilms ejusdem insulae at cochlearum quan- 

 dam iniaginem tiguratis. Londini 1678.» 



Die Grundlage und schönste Charakteristik des Wer- 

 kes bildet eine unbefangene Betrachtung der Natur und 

 die treue Beschreibung der Erscheinungen. 



Seine Daten, darunter besonders jene, welche sich auf 

 die Spinnen beziehen und neben der Lebensweise auch 

 den äusseren Bau behandeln, erweisen sich auch heutzu- 

 tage mit wenigen Ausnahmen — als wahr und richtig. 



Listek war der Erste, dem bei den Spinnen die Ver- 

 schiedenheiten in der Anzahl, Färbung und Gruppirung 

 der Augen auffielen, — der den eigenthümlichen Bau der 

 fasse erkannte, — der die Eigentliünilichkeit der Ge- 

 webe und Netze beobachtete, — der die wunderbare Er- 



scheinung des « Fadenschiessens » 



d mit dieser die 



Luftfahrten der Spinnen beobachtete und beschrieb, - 

 der endlich dieses in ein System brachte, welches ermög 

 licht, dass mit Hilfe seines Werkes selbst hellte noch an 

 dreissig Arten erkannt «erden können. 



Diesem Werke verdankt es jener Theil der Natur 

 Wissenschaft, welcher die Spinnen behandelt, dass er eine 

 gute Richtung einschlagen konnte und heute auf viele 

 classische Werke stolz sein kann. 



Von Lister las auf Linné verfloss ein Jahrhundert. 

 und während dieser langen Zeit waren meistens Biologen 

 thatig. 



Ihre schonen Beobachtungen erschienen damals im 

 lachte des Wunderbaren und erweckten die Empfäng- 

 lichkeit, welche nothig war. damit der grosse Schwelle 

 und seine Junger den grossen Schritt zu vollführen ver- 



1 Eerbstfäden, Altweibersommer (im Ungarischen wörtlich übersetzt - ötn i- 

 jpeichel »i siehe " Lebensweise ». 



OTTO HERMANI UNGARNS SPINNEN-FAUNA. 1. 1 



