BEVEZETÉS. 



EINLEITUNG. 



részben csak nevek és lelhelyek elósorolásából állanak. 

 Jelen könyvbe csak azokat a fajokat vettem 1»', a melye- 

 ket Sn.i. gyűjteményéből magam határoztam meg. 1 



1866-ban magam értekeztem Erdély pókjairól az 

 erdélyi muzeuni - egylet évkönyveinek ui- ,llk kötetében; 

 SiLii jegyzékéi átvéve, ezt még tizennégy fajjal szaporí- 

 tottam. Az akkoriban rendelkezésemre állott csekély iro- 

 dalomra való tekintettel, nem merném állítani, hogy 

 akkori meghatározásaim szabatosak lettek volna. 1 



Ugyanebben az évben a mondott évkönyvek iv- ,lik 

 kötetében a pókok ivarműködéseiről, 1868-ban a cs. kir. 

 bécsi állat és növénytani társulat évkönyveinek xvm- 

 kötetében ugyanerről a tárgyról értekeztem. 



Végre 1871-ben «Beitrag zur Kenntniss der Annii 

 nidenfaiuia Siebenbürgens» czím alatt a szebeni termé- 

 szettudományi egylet évkönyveinek xxi- ,lik kötetében 

 Sill gyűjteményéről értekeztem, mely alkalommal har- 

 niinez fajt soroltam elő. 



Ennyiből áll a magyar pókokra vonatkozó irodalom, 

 mely alapját kellene, hogy képezze müvemnek. 



Megvallom, hogy a kevés, az életmódra vonatkozó 

 részen kivül, mely Sillnél és saját értekezéseim néme- 

 lyikében előfordul, a többi munkálat lehet egy eritica re- 

 censio tárgya, de egy Fauna alapjául nem válik be. 



Ez tisztán állott előttem, mielőtt e műhöz hozzá- 

 fogtam volna. 



Kivételt csak az a jegyzék képez, a melyet dr. Seid- 

 litz György közrebocsátott, s a: mely a szebeni termé- 

 szettudományi egylet 1867-kixiv. évkönyvében ily czím 

 alatt jelent meg: «Arachniden, gesammelt im Sommer 

 1864, bestimmt von Dr. L. Koch in Nürnberg»; továbbá 

 kivételt képeznek azok a meghatározások, a melyik 

 elszórva Koch C. nagy művében «Die Arachniden» 

 (1831—1848) előfordulnak. Ugyanez áll azokról a fajok- 

 ról is, a melyek Kinn L. nun eben «Die Arachniden- 

 Familie der Drassiden» Nürnberg Isöií (eddig befejezet- 

 len) a magyar Fauna koréból ismertetve lettek. 2 



Ennyi az irodalmi forrásokról. 



A mondottakból önként következik, hogy Faunám 

 alapját csak legcsekélyebb részében vethettem az iroda- 

 lomra, és hogy anyagát más módon kellett beszerezni. 



Ez alapot hiteles gyűjteményeknek részint felhaszná- 

 lásában, részint szerzésében is, legnagyobb részben ösz- 

 szegyüjtésében Kellett keresnem. 



1 Lásd i. függelék. 



■2 A/, utóbb elősorolt valamennyi forrásra nézve is, lásd: i. függelék. 



In gegenwärtiges Werk habe ich nur diejenigen Arten 

 aufgenommen, welche ich aus Sill's Sammlung seihst 

 bestimmt habe. 1 



Im Jahre IS66 habe ich selbst eine Abhandlung über 

 die Spinnen Siebenbürgens im in. Bande der Jahrbücher 

 des siebenbürgischen Museums veröffentlicht : Sill's 

 Verzeichniss übernehmend, habe ich dasselbe noch um 

 14 Arten vermehrt. Mit Bücksicht auf die geringfügige 

 Literatur, welche mir damals zur Verfügung stand, wage 

 ich es nicht zu behaupten, dass meine damaligen Be 

 Stimmungen richtig waren. 1 



In dem nämlichen Jahre, in demselben Jahrbuche 

 (iv. Band), schrieb ich über die Sexualfunctionen der 

 Spinnen, im Jahn' Isiiii über den nämlichen Gegenstand 

 im xviii. Fände der Verhandlungen der k. k. zoologisch- 

 botanischen Gesellschaft Ln Wien. 



Endlich im Jahre 1871 schrieb ich unter dem Titel: 

 «Beitrag zur Kenntniss der Arachnidenfauna Siebenbür- 

 gens» im xxi. Bande des Vereines für Naturwissenschaften 

 in Hermannstadt über Sill's Sammlung, bei welcher 

 Gelegenheit ich 30 Arten anführte. 



Aus diesem besteht die auf die Spinnen Ungarns be- 

 zügliche Literatur, welche die Grundlage meines Werkes 

 bilden sollte. Ich gestehe, dass ausser den wenigen Thei- 

 len, welche sich auf die Lebensweise beziehen, wie sich 

 solche bei Sill und mir vorfinden, alle übrigen Arbeiten 

 wohl Gegenstand einer recensio critica sein, aber keine 

 Grundlage für eine Fauna abgeben können. 



Bas stand klar vor mir, ehe ich an die Arbeit ging. 



Eine Ausnahme bildet nur das Verzeichniss. welches 

 Dr. G. Seidlitz publieirte, das im xiv. Bande des natur- 

 wissenschaftlichen Vereines in Hermannstadt 18l>7 er- 

 schien und den Titel führt: «Arachniden, gesammelt im 

 Sommer 1864, bestimmt von Dr. L. Km n in Nürnberg«; 

 eine weitere Ausnahme bilden jene Bestimmungen, 

 welche zerstreut in C. Koch's grossem Werke: «Die 

 Arachniden» (.1831—48) vorkommen. Desgleichen jene 

 Arten, welche in L. Koch's Werke: «Die Arachniden-Fa- 

 niilie der Drassiden», Nürnberg 1866 (bis jetzt nicht ab- 

 geschlossen), als der Fauna Ungarns angehörend, bekannt 

 gemacht wurden. 2 



Soviel über die literarischen Quellen. 



Nach dem Gesagten versteht es sich von selbst, dass 

 ich meine Fauna nur im geringsten Tlieile auf die Litera- 

 tur begründen konnte und das Materiale auf eine andere 

 Art beschaffen musste. 



Die Grundlage musste ich theils in der Bearbeitung 

 sicherer Sammlungen, theils in der Anschaffung solcher, 

 zum allergrössten Theile aber im Sammeln suchen. 



1 Siehe übrigens Anhang i. 



■J Li Bezug auch auf die soeben angeführten sänuntlicheu Quellen siehe 

 ebenfalls Anhang i. 



