\Z IRODALOM, 



16 



DIE LITERAT0B 



v< szik, s oly fonalakat húznak, a melyek véknyab- 

 bak a hajszálnál. Azt is mondja, hogy a szabásban 

 és a felmérésben is jártasok (a kerekhálók mértani 

 idomaira vonatkozik ). 

 1272 Megenbi kg Conrad, regensb. apát. Könyve 1475-dik 

 évben jelent meg. Azt hiszi, hogy a pók beleiből 

 fonja a fonalakat, s ezt néha olj mértékben teszi. 

 hogy belehal. Azt is hallotta, hogy a nőstények 

 fonalat fonnak, a hímek pedig megszövik a hálót, 

 a melylyel a legyeket fogják. Azt is hallotta, hogj 

 a pókok rothadó anyagból, finom porból, jelesen 

 abból, mely a napsugárban úszik — mire megrot- 

 had — keletkeznek, meg abból a iiyálbólis.a melyet 

 az ember evés közben kiköpött. A ki a pókhálót a 

 seine teszi, elkerüli a daganatot. A pókok nedvek- 

 ből táplálkoznak, s azért nem habiak meg éhen. 

 Az a tulajdonsága is megvan a, póknak, hogyfona- 

 lon csüngve a kigyó fejére veti magát, s azt az 

 agyvelőig marja, úgy, hogy a kigyó elpusztul stb. 



1544 ('aki, írs SecüNDUS GuRIO. Araueiis seil de providen- 



tia Dei. Basileae. 



Azt hiszi, hogy a pókok, mire megnőnek, házas- 

 ságralépnek (in parenth. («la teszi: bár követnék 

 az emberek is!), mely csak halálukkal végződik. 

 Mihelyt a párosodás megtörtént, a versenytársat 

 többé nem tűrik meg, és ha megtörténik, hogy egy 

 ilyen mégis megkisérti a közeledést, kikergettetik; 

 sőt gyakran a Mózes és Julius törvénye szerint is 

 büntetik. Ilyen nagy náluk a szeretet, ilyen a tisz- 

 telet a házassági jog sérthetetlensége iránt! 



Ivj\ jó észlelete azonban mégis van. Azt mondja, 

 hogy a pók egymástól nagy távolságra eső házakat 

 és fákat is fonalával összekötni képes, s hogy ezt 



a levegőn át hajózva teszi. 

 1602 Aldovrandi Ulysses, Históriáé naturalis de insectis 

 libri viii. Bononiae. 



Az első képek fametszetben, a fajokat azonban 

 megismerni nem lehet. A Tarantula csípésének 

 következményeiről sok bobóságot ír: Tam verő a 

 Tarantula icti varié et diverse torquentur siquidein 

 alii perpetuo canunt, alii rident, alii plorant, alii 

 clamitant, alii dormiunt, alii vigilibus afficiuntur, 

 plerique vomitionibus laborant, nonnulli saltant, 



unt ((in sudant, alii tremebundi limit, quidam 

 pavoribus infestantur et alii alia patiuntur incom- 

 i la fiuntque phreniticis, lymphaticis el maniacis 



imiles. 



nebiiieii sie aus dem Inneren des Leibes und ziehen 

 Fäden, welche feiner sind als ein Menschenhaar. 

 Auch sagt er, dass sie in der Zuschneide- und 

 Messkunsl bewandert sind (das scheint sich auf die 

 geometrischen Formen der Netze zu beziehen). 

 Megenberg Conrad, Abt zu Regensburg. Sein Buch 

 erschien I &75. 



Er glaubt, cla^s die Spinne aus ihren Eingewei 

 den Fäden spinnt und dieses manchmal in solchem 

 Grade, dass sie stirbt. Auch will er gehört haben. 

 dass die Weibchen spinnen, die Männchen dagegi u 

 die Netze knüpfen, womit die Fliegen gefangen 

 werden. Auch bat er gehört, dass die Spinnen ans 

 fauligen Stoffen, Staub, besonders aus faulenden 

 Sonnenstäubchen entstehen, so wie aus jenem 

 Speichel, den der Mensch während des Essens aus- 

 wirft. Wer auf eine Wunde Spinnewebe legt, ver- 

 meidet die Geschwulst. Die Spinnen leben von der 

 Feuchtigkeit und desswegen sterben sie nicht. Die 

 Spinnen haben auch die Eigenschaft, dass sie, auf 

 einem Faden hangend, sich auf den Kopf der 

 Schlangen niederlassen, dieselben in das Gehirn 

 beissen und so tödten u. s. w. 

 Caelius Secundus Curio. Araneus seu de Providentia 

 Dei. Basileae. 



Er glaubt . dass die Spinnen, sobald sie erw ach 

 seu sind, eine Ehe schliessen (in Parenth. meint 

 er : wenn ihnen doch die Menschen folgten ! ), welche 

 nur der Tod loset. Sobald die Paarung erfolgt ist, 

 dulden sie keinen Nebenbuhler, und wenn es den- 

 noch geschieht, dass einer eine Annäherung ver 

 sucht, wird er davongejagt: ja, oft geschieht es, 

 dass er nach dem Gesetze Mosis oder Julii bestiáit 

 wird. So gross ist ihre Liebe, so gross die Achtung 

 für die Unverletzlichkeit des Gesetzes ! - - Eine 

 gute Beobachtung bat er doch. Er sagt, dass die 

 Spinne im Stande ist. entfernte Baume oder Häu- 

 ser durch Fallen miteinander zu verbinden und 

 dass sie dieses die Luft durchschiffend thut. 

 s Aldovrandi Ulysses. Históriáé naturalis de insectis 

 libri viii. Bononiae. 



Bringt die ersten Abbildungen im Holzschnitte. 

 die Arten sind aber nicht zu erkennen, l'eher die 

 Tarantel schreibt er viele lächerliche Sachen: Tam 

 verő a Tarantula icti värie et diverse torquentur 

 siquidem alii perpetuo canunt, alii rident, alii plo- 

 rant, alii clamitant, alii dormiunt. alii vigilibus 

 afficiuntur, plerique vomitionibus laborant. non- 

 nulli saltant, sunt qui sudant, alii tremebundi fiunt, 

 quidam pavoribus infestantur et alii alia patiuntur 

 incoinmoda fiuntque phreniticis, lymphaticis et 

 maniacis similes. 



