IL 



DIE 



AZ ALAK ÉS KÜLSŐ SZERVEZETE. GESTALT ÜND IHK ÄUSSERER BAU. 



(ORISMOLOGIA.) (OEISMOLOGIE.) 



1. Testrészek és szervek. 



A tulaj donképeni pókok, (Araneae Sund.) külalakjok 

 sajátlagos szervezése által határozottan kiválnak a rovar- 

 világ alakjai közül. 



Az eltérés abban nyilatkozik s lesz jellemzővé, hogy 

 a test törzsöke csak két részből áll, mely két részt egy 

 vékony nyelecske köti össze, nélkülözi a rovarukat jel- 

 lemző' gyűrűzetes összetételt, a rovaroknál létező hat láb 

 helyett nyolcz lába van, mely kizárólagosan csak az elf- 

 testen van elhelyezve. 



Más saj átlagosságát a pókok rendének a fonószervek- 

 kel járó szövőszervek képezik, mely szervek együttvéve, 

 mint a létezhetés, az az táplálkozás főeszközei, sok 

 tekintetben a. külszervezet átidomitását feltételezik, a 

 rend osztályozásánál fontos szerepet játszanak, jellemzik 

 az életmódot és világot vetnek arra a munkára, a melyet 

 a pókok a természet háztartásában végeznek. 



A mondott sajátságokon kívül jellemző a fej szoros 

 kapcsolata, voltaképen összeforradása a melhészszel, a 

 fonószerv jelenléte es elhelyezése következtében saj.-it- 

 ságos áthelyezése az ivarszerveknek: a lábak ízülete 

 es szövő készüléke; a, rágó végére alkalmazott csipő- 

 karom szabad mozgása , átfúrt volta ; a légzési szerv 

 kiilseje. 



A külszervezet tüzetes tárgyalása és magyarázata az 

 «Orzók» (Drassoidae) családjába tartozó Gnaphosa luci- 

 fuga [Walckenaee] 1 alakjára van alapítva, mint a, 

 melyen a rend szervezeti sajátságainak legnagyobb része 



megvan; ott, ahol oly részekről van szó, a melyek más 



1 yvcesrTí.' marczflngolni, lm világosság és íhl:ji futás vágj kerü- 

 lés, az életmódra vonatkoznak. Lásd bővebben: Gnaphosa. 



1. Körpertheile und <hy- 



miv. 



Die eigentlichen Spinnen (Araneae Sund.) unter- 

 scheiden sieh, den Eigenthümlichkeiten ihres äusseren 

 Halles zufolge, ganz entschieden von den Formen der 

 Insectenwelt. 



Die Abweichung zeigt sich und wird darin charakte- 

 ristisch, dass der Rumpf des Leibes nur aus zwei Theileii 

 besteht, welche beide durch ein dünnes Stielchen verbun- 

 den sind, dass sie der bei den lusecten charakteristischen 

 Segmentirung entbehren, dass sie statt der bei den In- 

 secten vorhandenen sechs Fasse, deren acht haben, wel- 

 che ausschliesslich am Vorderkörper befestigt sind. 



Eine andere Eigentümlichkeit der Spinnen bilden 

 die mit den Spinnorganen zusammen auftretenden Webe 

 organe, welche als Hauptwerkzeuge zur Sicherung des 

 Daseins, d. i. der Ernährung, in vielfacher Beziehung 

 eine Umformung des äusseren Baues bedingen, bei der 

 Kintheilung der Ordnung eine wichtige Rolle spielen, die 

 Lebensweise charakterisiren und auch Licht auf die 

 Arbeit werfen, welche die Spinnen im Haushalte der 

 Natur vollbringen. 



Ausser den besagten Eigenthümlichkeiten ist noch 

 charakteristisch: die innige Vereinigung, eigentlich Ver- 

 wachsung des Kopfes mit dem Brusttheile; die zufolge 

 der Gegenwart, und Situirung der Spinnorgane vor 

 handene eigentümliche Veränderung der Lage der Ge 

 schlechtsorgane ; die < rliederung der Füsse und deren ^ e 

 beorgan, die freie Beweglichkeit der Mandibelklaue, sowie 

 deren Durchbohrivng ; das Aeussere der Athmungsorgane. 



Die eingehende Erörterung und Erklärung des äusse- 

 ren Baues wird auf die der Familie der Drassiden ange- 

 hörende Form* rnaphosa lucifuga [Walckenaer] l Im grün- 

 det, an welcher die Eigenthümlichkeiten des ausseien 

 Haues der ( Irdnung zum grössten Theile vorbanden sind ; 

 dort, wo von Theilen die Rede ist. welche bei anderen 



1 Vom y\a.7iTU zerfleischen, lux Licht und iuga 

 hen iich aul dii Lebensweise. Sieht ßnaphosa. 



Flucht, 1" zii 



