AZ At.UÍ ÉS KÜLSŐ SZERVEZETE. 



38 



DIE OESTALT UND IHK U'ssERER BAI". 



alakoknál élesebben nyilatkoznak vagy sajátlagosak, ez 

 alakok is igénybe vétetnek. 



A fejmell (előtest, cephalothorax) a szájszervezeten 

 kívül a mozgás s az ezekhez kötött szövés szerveit 

 , gye iti : azonkívül még az érzékek viselője is. 



Főtömbjét maga a fejmell képezi I. tábla I. ábra,./»*; 

 a fej és mellrész közötti határt a központ felé irányozott 

 kél sekély barázda jelöli b,b, mely a rend alakjainak 

 suliin majd kisebb, majd nagyobb mértékben észlelhető, 

 néha azonban hiányzik is. 



A fejrészen, a homloknak megfelelő helyen rí 11 a 

 szem csoport, naiv honi fajainknál számszerint nyolez, 

 ritkábban hat 1 egyszerű szemből áll s csoportosításában, 

 különösen az alrendek során, nagy változatosságoí mutat, 

 melynél fogva a rendszerezésnél igen fontos szerepet 

 játszik. A csoportosításhoz képest a szemek látiránya 

 különböző s a látirány különfélesége az. naiv a szemek 

 számával együtt a mozgás hiányát némileg pótolja, 

 i. tábla I. ábra sz; 2. ábra homlokrész előlrül (Bpeira 

 quadrata Clerck igen erős nagyításban). 



A csoportosítás mindig rendes alakot tüntet föl s 

 tökéletesen symmetricus. 



Az Epeira quadrata 2 szemcsoportjának látirányai 

 következőleg alakulunk: a L 2 ábrán a b képezi a csoport 

 függélyes tengelyét, melyet az egyes szemek látirányának 

 tengelyei bizonyos pontokon metszenek, úgy, hogy a két 

 oldalnak symmetrice azonos fekvésű szemeinek látten- 

 gelyei mindig egy azon ponton találkoznak. így cc a két 

 felső vagyis hátulsó szem látirányát, illetőleg tengelyét 

 mutatja, mely g nél éri a függőleges tengelyt; <l cl ugyan 

 ezt mutatja az alsó oldalszemekre nézve, melyeknek 

 közös pontja li: ee az alsó, // a felső illetőleg hátsó 

 középszemek látirányát jelöli s mind a négy szem 

 meghosszabbított láttengelye a szemnégyszög kellő köze- 

 pén metszi a függőlegest. Megfelelő távolságokban azután 

 a látirányok is metszik egymást, u. ni. az alsó középsze- 

 mek látiránya ee metszi az alsó oldalszemét cl, cl stb: 

 és úgy látszik, hogy a látirányok e metszési pontjai 

 képezik a látóképesség határát. Hogy a csoportosítás kü- 

 lömbféleségéből folyó külömböző látirányok elhatározó 

 befolyást gyakorolnak az életmód irányára is, az két- 

 ségtelen. 



1 Barlanglakó, Bzemetlen alakok nálunk móg min találtattak. 

 lí A nevek etymologiai magyarázatát illetőleg, lásd n/. illető nemeket ób 

 ínjukat. 



Formen schärfer ausgeprägt oder diesen eigenthümlich 

 sind, werden auch diese Formen in -Anspruch genommen. 



Der Cephalothorax (Kopfbrust) vereint aussei- den 

 Mundtheilen auch noch die Organe der Bewegung und 

 des Webens; ausserdem ist ei Träger der Sinnesorgane. 



Die Hauptmasse bildet der Cephalothorax selbst — 

 Tafel i, Figur lfm; die Scheidungslinie zwischen Kopf 

 und Brusttheil wird durch zwei seichte, nach dem Mittel- 

 punkte gerichtete Furchen angedeutet — bb, welche an 

 den Formen der Ordnung bald in höherem, hald in min 

 derem Grade beobachtet werden können, manchmal aber 

 auch fehlen. 



Auf dem der Stnue entsprechendem Theile des Kopfes 

 steht die Auijengmppe, welche hei unseren einheimischen 

 Arten aus acht, seltener aus sechs' einfachen Augen be- 

 steht, und welche in ihrer Anordnung, besonders in der 

 Reihe der Unterordnungen, eine grosse Abwechslung 

 zeigt, in deren Folge sie hei der systematischen Einthei- 

 liing eine wichtige Rolle spielt. Der Gruppirung ange- 

 messen ist die Gesichtsrichtung der Augen veränderlich, 

 und diese Veränderlichkeit ist es, welche in Verbindung 

 mit der Zahl der Augen den Mangel der Beweglichkeit 

 einigermassen ersetzt - - Tafel i, Figur 1 sz; Figur l J 

 Stirnseite von vorne (Epeira quadrata Clerck sehr ver- 

 grössert. ) 



Die Gruppirung zeigt stets eine regelmassige, voll- 

 kommen symmetrische Form. 



Die Sehachsen der Augengruppe von Epeira qua- 

 drata 2 gestalten sich wie folgt : hei Figur -2 ist aidie senk- 

 rechte Achse der Gruppe, welche durch die Sehachsen der 

 einzelnen Augen an gewissen Punkten geschnitten wird, 

 so zwar, dass die Sehachsen von, symmetrisch genommen 

 ganz gleich situirten zwei Augen, stets auf dem näm- 

 lichen Punkte zusammentreffen. So zeigt cc die Seh 

 achsen von zwei oberen oder eigentlich hinteren Augen, 

 welche hei cj die senkrechte Achse treffen; </ il zeigt das 

 nämliche rücksichtheh der unteren Seitenaugen, deren 

 gemeinsamer Punkt hei // liegt; ee deutet die Sehachse 

 der unteren, /'/' die der hinteren Mittelaugen und die 

 verlängerten Sehachsen dieser vier Augen schneiden 

 genau im Mittelpunkte des Allgenviereckes die senkrechte 

 Achse. In geeigneter Entfernung schneiden sich dann 

 auch die Sehachsen und zwar: wird die Sehachse der 

 unteren Seitenaugen </</ durch die Sehachse der unteren 

 Mittelaugen '< geschnitten und es scheint, dass diese 

 Schneidepunkte die Sehweite angehen. Dass die aus der 

 verschiedenartigen ( Iruppirung folgende Verschiedenheit 

 der Sehachsen einen entschiedenen Einfluss auf die Rich- 

 tung der Lebensweise ausübt, ist nicht zu bezweifeln. 



1 Augenlose Höhlenbewohner, wurden bis jetzt bei uns nicht gefunden. 

 '2 Die etymologische Erklärung der Nomen siehe bei eleu betreffenden 



