AZ ALAK HS Kl LSÖ SZEBVEZETE. 



41 



DIE SESTALT OND IUI; ÄUSSERER BAU. 



A fejmell torjrésze — i. tábla [.ábrám — afejrészbez 

 képest rendesen kiszélesedik, kisebb nagyobb mértékben 

 domborított ; hatfélének majdnem kellő közepén rendesen 

 egj bemélyedés létezik, melytől a lábak elhelyezésének 

 megfelelő sekély barázdák küllőszerfien ágaznak el. E 

 bemélyedés néha gödörszerű pld: az Epeira quadrata 

 torján — i. tábla 1 1. ábra h, néha rés vagy hasitékszerű, 

 mint pld: a Gnaphosa lucifugánál — 1. ábra h; ritkán 

 hiányzik egészen. 



A törj belsejében e bemélyedés egy kúpot képez. 

 melyhez az előtest legfőbb izmai erősitvék. 



A torjnak mellfelét vagy állapját egy vértszerű 

 lemez képezi, a mellvért, mely majd sik, majd kissé 

 domború s melynek alakját a csípők állása határozza 

 meg — i. tábla 3. ábra, v. A mellvért széleibe csuklód- 

 nak egyfelől a lábak, másfelől a nyeleeske, mely az elő- 

 testet, a hátsé> testtel összeköti. 



A lábak hétizűek. 1 Az alapíz a rövid és vaskos csípő 

 (coxa). i. tábla 3. ábra es, es, es stb, melyhez a mintegy 

 közbeeső, még rövidebb, gyűrűszerű tompor (trochanter) 

 — i. tábla 1. ábra g,g, stb. - csatlakozik; ezután 

 következik a ezomb (femur) — 1. ábra ezez stb. erre a 

 pókláb sajátlagos íze a térd (patella s. genu) p, p, stb, 

 mely a tulaj donképeni rovaroknál hiányzik, azután jön 

 ászár (tibia) », íí stb, mire lábvég gyanánt a végízek 

 következnek -- számszerint kettő -- lv stb, melyek 

 közziil 1. az elsődvégíz, "2. a másodvégiz (tarsus et meta- 

 tarsus). Az elsődvégíz csúcsán vaunak a szövőszervek, 

 melyek alább külön tárgyaltatnak. Az elsődvégízen, 

 némely családnál , még egy tokéletlen íz észlelhető 

 (articulus unguiferus Thorell), mely azonban csak 

 jelölve van s nem mozgatható, de a családok elválasztá- 

 sánál szerepel (lásd: Scytodoidae). Az ízület sorakozása 

 egy távcső részeinek sorakozására emlékeztet : csukló- 

 dása koncz főkkel és ízvá pakkal történik, olyan formán, 

 hogy a lábak hajlása a kinyújtott, nem egészen egyenes 

 helyzetből, leginkább lefelé lehetséges : a csípő és tompor 

 annyira szabad mozgású, hogy a ezomb felállítható s az 

 egész láb — járáskelésnél, szövésnél ■- előre s bátra 

 mozgatható; a mozgást eló'segitő köthártyák teliéit alulra 

 esnek s egyedül a térd képezi a kivételt. Az i. tábla 12. 

 ábrája az Epeira quadrata elólábainak egyikét mutatja 



Der Brusttheil (thorax) der Kopfbrust, í. Tafel 

 Figur 1 in. ist im Verhältnisse zum KopftheÜ gewöhnlich 

 erweitert, mehr oder minder gewölbt: beinahe in der 

 Mitte der Rückenseite befinde! sich gewöhnlich eine 

 Vertiefung, von welcher aus seichte, der Lage der 

 Küsse entsprechende, speichenförmig geordnete Furchen 

 verlaufen. Diese Vertiefung ist bald grubenförmig, z. B. 

 bei Epeira quadrata i. Tafel Figur IIA. bald ritzen- 

 oder schlitzförmig, wie z. B. bei Gnaphosa lucifuga - 

 Figur 1 h, selten fehlt sie ganzlich. Diese Vertiefung 

 bildet im Inneren des Thorax einen Kegel, an welchem 

 die llauptmuskeln des Vorderleibes angebracht sind. 



Die Brustseite des Thorax wird durch eine sehild- 

 artige Platte, den Brustschild, bedeckt, welcher bald 

 eben, bald schwach eonvex ist und dessen Form durch 

 die Stellung der Hüften bestimmt wird - - i. Tafel 

 Figur 3 v. In den Rand des Brustschildes sind einer- 

 seits die Püsse, andererseits das Stielchen eingelenkt, 

 welches den Vorder- und Hinterleib verbindet. 



Die Füsse sind siebengliederig. J Das Grundglied ist 

 die Hüfte i. Tafel Figur '■) eses u. s. w., an welche sich 

 gleich einem Zwischengliede der noch kürzere Schenkel- 

 ring (trochanter) i. Tafel Figur ggu. s. w. anschliesst; 

 dann folgt der Schenkel (femur) Figur 1 czcz u. s. w., 

 darauf folgt das dem Spinnenfusse eigenthüroliche Glied, 

 das Knie (genu, patella) pp u. s. w., welches bei den 

 eigentlichen Insecteii fehlt, dann kommt das Mittelglied, 

 die Schiene (tibia) u ii u. s. w., worauf als Endglied zwei 

 Glieder — Iv U. s. W. folgen, wovon das eiste der Tarsus, 

 das zweite Motatai'sus ist. Auf der Spitze des Tarsus 

 befinden sich die Webeorgane, welche weiter unten be- 

 sonders behandelt werden. An dem Tarsus mancher 

 Familie kann noch ein unvollkommenes Glied (arti 

 eulus unguiferus Thorell) beobachtet werden, wel- 

 ches aber nur angedeutet ist und nicht bewegt werden 

 kann, jedoch bei der Trennung der Familien eine Rolle 

 spielt (siehe: Scytodoidae). - - Die Anordnung der 

 Gliederung erinnert an jene derTheile eines Fernrohres; 

 deren Einlenkung geschieht vermittelst Gelenkköpfen 

 und Pfannen und zwar derart, dass die Beugung der 

 Füsse aus der ausgestreckten, nicht ganz geraden Lage, 

 hauptsächlich nach unten möglich isl : die Hüfte und 

 der Schenkelring sind derart beweglich, dass sie eine 

 senkrechte Aufstellung der Schenkel gestatten und dass 

 der ganze Fuss — wahrend des Gehens, Webens — nach 

 vor und rückwärts bewegt werden kann: die Verbin- 

 dungshaut, welche die Bewegung möglich macht, fallt 

 demnach nach unten und nur jene des Kniees macht 

 eine Ausnahme. Die 12. Figur der i. Tafel zeigt einen 



1 Hersilia-féle alakok, melyeknél ii Lábak tökéletesen uyolczizüek, eddig- 1 Hersilia-Formen, deren Füsse vollständig achtgliedrig sind, mirden ni 



i Európában csak Spanyolországból ismeretes k. Eun.ru blos aus Spanien bekannt. 



HERMÁN mii.,; MAGYARORSZÁG PÓK-FAUNÁJA. I. mii.. HERMÁN; in..u:ns SPINNEN-FAÜNA. I. ti 



