KZ ALAK ÉS KÜLSÜ SZERVEZETE. 



i 



DIE GESTALT UNI' IUI; AUSSEKEB BAI 



erős nagyításban, hol is es — csípő, # = tompor, « = 

 ezomb, p = fcérd, » = szár. I. és 2. = elsőd és másod- 

 végíz, a — szövőszerv; h és / a czornb vége és térd töve 

 — ós illetőleg a szár és lábvég közötti köthárty át jelezik, 

 mely az illető ízeknek le vagy akár befelé hajlását en- 

 gedi, holott a térd vége és szár töve közötti kötbártya 

 oldalt (hátrafelé) van alkalmazva m s megengedi, hogy a 

 lábnak végső része a tengelytől oldalt (hátrafelé) eltér- 

 hi -i 11. A póklábnak e sajátlagos tulajdonsága szoros 

 kapcsolatban áll a szövéssel, mely nagy és soknenrű 

 mozgékonyságot követel. 



A mellvért legvégébe csuklódik a nyelecske (sty- 

 lus, petiolus), i. tábla, 3. ábra n és II. ábra n - 

 mely alúlfelől hártyás, felül pedig egy lemezt visel. 

 mely a nyeleeskén átvonuló belszervezetet védi -- II. 

 ábra l. 



Az előtestnek eddig letárgyalt részei, a nyelv, köthár- 

 tyák és a nyelecske alsó felének kivételével -- mind 

 kisebb nagyobb mértékben fénylő, kemény anyagból 

 állanak, az úgynevezett cbitinből, moly az eddigi vizsgá- 

 latok tanúsága szerint, a rovarokéval azonos. 



A hátsó test vagy potroh (abdomen) i. tábla, I. és 

 :;. ábra, ». majd hossztojásdad , majd válás, csücs- 

 kös, karajos, gömbalakú, púpos, lapos, szóval az alakok 

 során igen változó alakú s rendszerint gyenge, ehitines 

 linri'el le. lett. E felhői a górcső alatt finoman, mint- 

 > folyvai'ánczolt 1 belőle indul a különféle fedezet, 

 un l\ néha szőr, néha pikkely, s csali ritkáin hiány- 

 zik. A hátsó test felületén, tehát hátfelén rendesen ren- 

 des négyszögbe - tehát párosan elhelyezett négy 

 gödör látható, mely a belszervezetbez tartozó inak kap- 

 csolati pontját képezi, némely alakoknál alig tnnik fel, 

 másoknál ismét négynél több is, mindig páros számban 

 és állásban látható i. tábla I. ábra ii és n. tábla 20. ábra 

 (az Epeira quadrataé erős uagyitásban). A potroh vé- 

 gén látszik a végbélnyilás szelepforma fedője -- 1. és. 

 ::. ábra ■ /. ,1. 



A potroh hasfelén - t. tábla 3. és ki. ábra, » elől 

 a légzési, a nősténynél az ivarszerv is, a végén a fonó 



ervi l> külső alakzatai látszanak. 



1 ii Schmelzartig ■ némelye] íiut « zomonczszerü », rai aligha nem hihas 

 magyarítás, mert zomancz email, holott a >Schmelzi> azon ránc o >tnt czé- 

 1../. mel} olvasztott, kifolyt • kihull 6rczek felületén látható, 



Vorderfuss der Epeira quadrata Cl. stark vergrössert, 

 wo es = Hüfte, </ = Schenkelring, et = Schenkel, p = 

 Knie, ?( = Schiene, 1 und 2 = Tarsus und Metatarsus 

 mihI, H ist das Webeorgan ; I, und / sind die Verbindungs- 

 liaute zwischen Schenkel und Knie und beziehungsweise 

 zwischen Schiene und Tarsus, welche eine Beugung 

 der betreffenden Glieder nach unten oder auch nach 

 innen gestatten, wogegen die Verbindungshaut zwischen 

 Knie und Schiene seitwärts (nach rückwärts) ange- 

 bracht ist, in und es gestattet, dass das Ende des Kusses 

 von der geraden Längenachse seit- und rückwärts ab- 

 weichen kann. Diese Eigentümlichkeit des Spinnen- 

 fusses steht in genauer Beziehung zu dem Wehen, wel- 

 ches eine grosse und vielartige BewegHcbkeit erfordert. 



In das hintere lande des Jirustschildcs ist das Stiel- 

 chen (stylus, petiolus) eingelenkt, i. Tafel Figur :! n und 

 Figur 11 n, welches an der unteren Fläche häutig, oben 

 dagegen mit einer Schiene versehen ist. welche die im 

 Inneren befindlichen Organe schützt — Figur 1 1 /. 



Die bis jetzt angeführten Theile des Vorderkörpers 

 besteben — mit Ausnahme der Zunge, der Verbindungs- 

 häute und der unteren Flüche des Stielchens - aus 

 mehr oder weniger glänzender, harter, sogenannter 

 Chitinmasse, welche nach den bisherigen Untersuchun- 

 gen mit jener der Lusecten übereinstimmt. 



Der Hinterleib (abdomen) i. Tafel Figur 1 u, 3 u ist 

 hald länglich eiförmig, hald sebulterig, eckig, gelappt, 

 kugelig, höckerig, flach, mit einem Worte, in der Beibe 

 dei' Formen veränderbeb und gewöhnlich mit einer zar- 

 ten, chitinartigeii Haut bedeckt. Diese Oberhaut zeig! 

 unter dem Mikroskope feine, schmelzartig 1 gewellte 

 Runzeln; derselben entspringt die Bedeckung, welche 

 bald aus Haaren, hald aus Schuppen besteht und nur 

 selten fehlt. Auf der Rückenfläehe des Hinterleibes be- 

 merkt man gewöhnlich vier, paarig und meistens in ein 

 regelmässiges Viereck gestellte Vertiefungen, Grübchen, 

 «eiche Anknüpfungspunkte der dem inneren Kau ange 

 hörenden Sehnen sind, hei manchen Formen kaum auf- 

 fallen, hei anderen wieder in grösserer, aber immer in 

 paariger Zahl und Stellung beobachtet werden können. 

 Tafel i Kiuin- 1 ii und Tafel n Figur 20 (von Epeira 

 quadrata stark vergrösser t). Am Ende des Hinterleibes 

 i-t dir ventilartige Deckel der Mastdamiöfínung sicht- 

 bar Tafel i Figur 1 und :! ,1,1. 



Auf der Bauchseite des Hinterleibes Tafel i Figur 3 

 undl3«, sind vorne die äusseren Formen der Athmungs- 

 organe, hei dem Weibchen auch der Geschlechtstheil, 

 am Ende die der Spinnorgane sichtbar. 



1 Die Note im ungarischen rexte bezieh! sieh auJ das ongarischi \\.»ii 

 .hm. mit, Email, welches "ii m i niinim; des ■ Sehinelzarti en ongi 



ndi i ■ na. 



