\Z \I.\h ÉS Kl I.Sil SZERVEZETE. 



44 



IHK GESTALT rxi) IUI! U'SSEBEB BAU 



képen i zár felett egy felállítható és lehajtható lemez 

 létezik -- 19. ábra (az Epeira quadrata zárja iger erős 

 nagyitáshan) : vv a zár kerete, v l nyilasa, E fedőlemeze, 

 /,- a légzőrés. 



A potroh basfelének végén helyezkedik el a hat fonó- 

 szemölcs vagy — rövidség kedvéért - egyszerűen fonó 

 (mamillae) — i. tábla 1., 3. és 13. ábra 7. A felső pár 

 — 3. ábra 0, az alsóval qq — négyszögletbe elhelyezve, 

 nagyobbak, a közöttük álló harmadik pár — 3. ábra x 

 kisebb. A idin'ik ízülete az alakok során egy és három 

 között ingadozik; alakjuk hengereled, végok majd elmet- 

 szett, majd csúcsos, az első esetben a voltaképeni fonő- 

 késziilék a végízen az ehnetszés által támadt lapon van 

 öszpontosítva, az utóbbi esetben rendszerint a fonó egész 

 hosszában, de csak alúlfelől, elterjedve. 



A külalakoknak eddig terjedő vázlatából kitűnik, 

 hogy a, tulaj donképeni pókok külszervezetc- tökéletesen 

 symmetricus, oly mértékben, a milyenben bilaterális. 



2. A test és a tagok felszinénele borítékai} 



A pókok testét és tagjait rendszerint szőrözet borítja, 

 sok esetben a szőrözet helyett pikkelyek is előfordulnak ; 

 ile a szőrözet még ezekben az esetekben is, legalább 

 helyen közön, jelen van. 



A szőrözet, kifejlődése szerint, egész általánossá- 

 gában véve, leginkább öt alakban létezik, ú. 111. az egy- 

 szerű szőrszál, az ágas szőrszál, a serte, a, tüske és a 

 lapiezkás, ecseteket vagy talpakat képező szőr. Köz- 

 beneső alakot képez a. sertetüske, mely erősebi) a serténéi 

 és gyengébb a tüskénél. 



A szőrözet elősorolt nemei, úgy mint az emberi haj, 

 hagymából indulnak s tágas tápcsővel vannak ellátva. 



.1 szőrszál (pilus), vékony hosszabb vagy rövidebb, 

 mindig kissé ívesen hajlott, és oly hagymából ered, mely 

 vagy karikában, vagy egy félgömbszerű emelkedésben 

 gyökerezik; állománya vagy átlátszó, kisebb nagyobb 

 mértékben színctlcn, vagy a tápcsőbe lerakodott fest- 



I "11, no] :i fajok, !i melyekről a részek vétettek, megnevezve nincsenek, 

 ii tábla magyarázata adja o Felvilágosítást. 



ein wichtiges Unterscheidungsmerkmal. Bei dem gross- 

 len Theile der Epeiriden befindet sieh über dem eigent- 

 lichen Schloss eine Schiene, welche aufgestellt und 

 niedergelegt werden kann - - Figur 19, (Schloss von 

 Epeira quadrata, sehr vergrössert) : vv die Einfassung 

 des Schlosses, r> Oeffnung, E Schiene, /, Athnnuigsspalte. 



Am Ende des Hinterleibes nehmen die sechs Spinn- 

 warzen (mamillae) Platz, Tafel 1 Figur 1, 3 und 13 7. 

 Das obere Paar — Figur 3 00 — mit dem unteren 1/7 in 

 ein Viereck gestellt, sind grosser, das zwischen diesen 

 stehende dritte Paar — Figur 3 x — ist kleiner. Die 

 Anzahl der ( rlieder an den Spinnwarzen schwankt in der 

 Reihe der Formeil zwischen eins und drei; ihre Form 

 ist walzenförmig, ihre Spitze bald abgestutzt, bald spitz, 

 im ersteren Falle befindet sich der eigentliche Spinn- 

 apparat auf dem Endgliede auf der abgestutzten Fläche 

 concentrirt, im letzteren Falle ist derselbe gewöhnlich 

 der ganzen Lange nach, jedoch nur unten, ausgebreitet. 



Aus der bisher entwickelten Skizze der äusseren 

 Gestalt geht hervor, dass der äussere Bau der eigent- 

 lichen Spinnen vollkommen symmetrisch und in glei- 

 chem Grade bilateral ist. 



2. Bedeckungen des Körpers und seiner Theile? 



Der Körper der Spinnen und die Extremitäten des- 

 selben werden gewöhnlich durch Haare bedeckt, in vielen 

 Füllen sind statt der Behaarung Schuppen vorhanden, 

 aber auch in diesen Füllen ist die Behaarung wenigstens 

 stellenweise vorhanden. 



Im Allgemeinen und ihrer Ausbildung gemäss zeigt 

 die Behaarung meistens fünf Formen, und zwar das ein- 

 fache, das gefiederte Haar, die Borste, den Stachel und 

 die spatcltörmige, Pinsel oder Sohlen bildende Behaa- 

 rung. Eine Zwischenform wird gebildet durch die 

 Stachelborste, welche starker als (he Borste, schwacher 

 als der Stachel ist. 



Die angeführten Arten der Behaarung entspringen, 

 gleich dem menschlichen Haare, einer Zwiebel und sind 

 mit einem geräumigen Ernährungscanale versehen. 



Das Haar (pilus) ist dünn, binger oder kürzer, immer 

 leicht bogig geschwungen und entspringt einer Zwiebel, 

 welche entweder in einem Ringe oder einer halbkugeligen 

 Erhebung wurzelt; seine Masse ist entweder durchsich- 

 tig, mehr oder welliger farblos, oder - den in dem 

 Canale abgelagerten Pigmenten entsprechend ganz 



1 Wo dii Arten, vvolohen 'in- Theile entnommen wurden, uichl angeführl 

 Bind, dori i,'iiit die Erklärung der Tafel <lii' nöthige Auskunft. 



