AZ ALAK ÉS KÜLSŐ SZERVEZETE. 



49 



]>IE GESTALT ÜND IUI; AUSSEIiER BAU. 



fogva lényegesen befolynak az alakok rendszeres elhe- 

 lyezésére. 



A lábak szövőszerve vagy kettős, vagy hármas ka- 

 romrendszerű. 



A kéttűs karomrendszernél az ecset , vagy kefe 

 (scopula) jelen van, a hármas rendszernél hiányzik. 



Fűrésze a szövő szervnek a hordáskarom (ungiüculus), 

 mely a lábakon páros, a nőstény tapogatóján ellenben 

 csak egyes - n. tábla 44. ábra a a kéttűs rendszerű, 1 

 15. ábra n a hármasrendszerű, a 46. ábra a a nőstény 

 tapogatóján. 3 E karmokon a bordák fésűszerűen sora- 

 koznak, ritkán egy karmon kettős sorban is -- lásd 

 vm. tábla 1 75. c. 



A kéttűs rendszerűnél — 44. ábra -- a karmok 

 bordazata különböző: ritkább és sűrűbb, s az ilyen szer- 

 vezettel ellátott alakok nemezszerű, sűrű szöveteket 

 készítenek. Valószínű, hogy a szövet sűrítése leverés 

 által történik s előbb a ritkább, utóbb a sűrűbb bordák 

 működnek. A bordáskarmok külön külön és együttesen 

 is tel s alá mozgathatók ; — </ a talpecset. 



A hármas rendszernél a ritkább és hosszabbfogú bor- 

 dáskarom-pár alatt és illetőleg között áll a sámjakarom — 

 45. ábra b, melynek mozgathatósága korlátoltabb. Ugyan 

 e rendszernél mind a két oldalon még két két erős, kissé 

 hajlott s a lefelé irányult, az éleken fürészmódra fogacsolt, 

 foyasserte (unguiculi auxiliares, Thobell) foglal helvét 

 - 45. ábra c.c, mely — ugy látszik — a szabad moz- 

 gást nélkülözi. A szövőszervnek ilyszerű berendezése 

 azoknál az alakoknál észlelhető, a melyek inkább hálókat 

 mint szöveteket készítenek, jelesen pedig azoknál, a 

 melyek - - mint pld. a keresztespók - - kerek hálót 

 kötnek, s ugy hitszik, hogy a sámjakarom a fonalat 

 vezeti, a bordáskarmok pedig a kereszteződés pontjain 

 leverik; a működés tehát lényeg szerint azonos avval, 

 a mely a takács sámja és bordánál is létezik. A fogas- 

 serték valószínűleg nemezszerű szövetek előállításánál 

 szerepelnek, jelesen azoknál, a melyekbe némely kerek- 

 hálókötű alak petéit hurkolja. 



A nőstény tapogatójának bordáskarma - 16. ábra 

 a — a lábénál karcsúbb, kevésbbé kampós a úgy hitszik, 

 hogy mozgása is korlátolt; a közelében álló serteszálak 

 némelyike -- e - kivehető foeacsolást mutat, mely 



Folge ihrer Mannigfaltigkeit üben sie einen wesentlichen 

 Einfluss auf die systematische Anordnung der Formen. 



Das Webeorgan der Kusse ist dem Systeme nach 

 zwei- oder dreiklauig. Bei dem zweiklauigen Systeme 

 ist der Haarpinsel oder die Haarsohle (scopula) vorhan- 

 den, hei dem dreiklauigen dagegen nicht. 



Den Haupttheil des Webeorganes bildet die Ein- 

 schlagklaue (unguiculus), welche an den Füssen paarig, 

 am Taster des Weibchens dagegen nur einzeln vorhanden 

 ist — Tafel ii Figur 44 an Doppelsystem, 1 Figur 15 na 

 Dreiklauensystem, 2 Figur 44 am Taster des Weib- 

 chens. 3 Auf diesen Klauen sind die Zinken oder Zahne 

 kammförmig gereiht, selten stehen die Zahne auf einer 

 Klaue in doppelter Reihe — siehe Tafel vm Figur 1 1~> c. 



Bei dem Doppelklauensysteme — Figur 14 — ist die 

 Bezahnung der Klauen verschieden : schütterer und dich- 

 ter, und die mit diesem Systeme ausgestatteten Formen 

 verfertigen filzartige, dichte Gewebe. Es ist wahrschein- 

 lich, dass die Verdichtung des Gewebes durch Nieder- 

 schlagen geschieht, wobei zuerst die schütteren, hernach 

 die dichteren Zähne thätig sind. Die Einschlagklauen 

 können sowohl einzeln als auch zusammen auf und 

 nieder bewegt werden; — </ ist der Haarpinsel. 



Bei dem Dreiklauensysteme befindet sich unterhalb 

 und beziehungsweise zwischen dem schütterer und län- 

 ger gezähnten Einschlagklauenpaar die Trittklaue - 

 Figur 45 h, deren Beweglichkeit beschränkter ist. Bei 

 eben diesem Systeme nehmen noch zu beiden Seiten je 

 zwei starke, ein wenig gebogene und an den nach unten 

 gerichteten Schneiden sägeförmige gezähnte Zahnbor- 

 sten ( Afterkrallen Menge, unguiculi auxiliares Thokell) 

 Platz — Figur 15 cc, welche, wie es scheint, der freien 

 Beweglichkeit entbehren. Die so gestaltete Hinrichtung 

 des Webeorganes wird bei jenen Formen beobachtet, 

 welche eher Netze als Gewebe verfertigen, ganz beson- 

 ders aber hei jenen, welche — wie z. B. die Kreuzspinne 

 - ein rundes Netz knüpfen und es scheint, dass die 

 Trittkralle den Faden führt, die Einschlagkrallen dage 

 gen an den Kreuzungspunkten der Fäden den Einschlag 

 geben; das Verfahren ist also im Wesentlichen jenem 

 gleich, welches bei dem Tritt und Hinschlag des Webers 

 besteht. 1 >ie Zahnbürsten spielen wahrscheinlich bei 

 Erzeugung von filzartigen Geweben eine Holle, besonders 

 bei jenen, in welchen einige Radnetzspinnen ihre Hier 

 verwahren. 



Die Einschlagkralle des weiblichen Tasters 

 Figur 16 a — ist schlanker und weniger hackig als die 

 der Kusse sind, und es seheint, dass auch ihre Beweg- 

 lichkeit miniler frei ist: einige der in ihrer Nah' ste 



1 A I'hiln.'iis clrrysops, Poda. fajé. 

 ^ Az Epeira diademata, Ci.eim k lajé. 

 :i Ugyanazé. 



HERMÁN OTT!»: MAGVARORSZÁG PÓK-FAUNÁJA. I. 



1 Von PMlaeus chrysops Poda. 

 lí Von Epeira diademata Olerck. 

 :i Von derselben Art. 



nTTo HERMÁN: UNGARNS SPINNEN-FAUNA. I 



