AZ ALAK ES KÜLSŐ SZERVEZETE. 



51 



DIE GESTALI OND IHK ÄUSSERER BAÜ. 



megfelelő mozgásával a fonalat v/VW módra húzza és 

 letapasztja. 1 



\ hármas karomrendszerre] felszerelt alakoli vagy az 

 egész hálót, vagy legalább részeit kőtik, az az hurkokat 

 alkotnak, feszítő fonalakat húznak 2 ; a kettős karom- 

 rendszerüek nemezféle szöveteket szőnek s úgj látszik, 

 hogy a nemez sűrítésénél a különböző sűrűségű bordák 

 mellett a lapiczkás szőrökből álló ecset vagy talp is 

 szerepel, úgy, hogy a szövetet végleg sűrítik 



A hálózatok tüzetesebb tárgyalása más szakaszban 

 történik. 



A mint érintve volt, feltűnő az a hasonlatosság, mely 

 a fonás- szövésnél a pókok s az emberi ipar eljárása 

 között létezik. A pók fonok és fonó kéz újjainak műkö- 

 dése azonos; — a szövőszék sámjafája úgy mint a pók 

 sámjakarma arra való, hogy a fonalakat igazgassa, a 

 szövőszék bordája s a pók bordáskarma egyiránt lenyom- 

 ják, megerősítik a kereszteződő fonalakat; a szövőszék 

 nyüstjes valószínűleg a póklábé is. mellékmunkát végez; 

 a pókhálók és szövetek fonalai cséve alakú csövekből 

 lol\ nak. 



Mindezek arra ösztönöztek, hogy a tárgyaláshoz szük- 

 séges magyar 4 műszavakat a takács mesterség jóhang- 

 zásu műszavaira alapítsam. 



4. A külalaknak ivarszerinti éltérései. 



Az ivarérett példányoknál, az ivarokat első pillantásra 

 főleg a tapogató különböző szervezeti.' különbözteti meg. 

 Ezen kiviil a hím rendszerint kisebb, nevezetesen kar- 

 csúbb, torja legtöbbször kitágul s az egész előtest és 

 hátsótest közötti nagyság-külömbség alig szembetűnő. A 

 lábak a hímnél rendszerint hosszabbak, gyakran az első, 

 néha a második páron; s ilyenkor legtöbbször a szár, 

 sajátságos vastagodás, fegyverzet által tűnik ki; gyakran 

 a rágok úgy hosszúságra mint fegyverzetre nézve igen 



1 Agalena labyrinthica [Clerck]. 



2 Epeira diademata [Clerck] . 



3 Epiblemum scenieum [Clerck], 



■1 A német szövegben hasonlóan jártam cl, a mennyiben t. i. elfogadott 

 kifejezések nem gátoltak benne. 



leibes .len Faden i\/\f\f\j förmig zieht und nieder 

 schlägt. ' 



lue mit dem Dreiklauensysteme ausgestatteten For- 

 men knüpfen entweder «las ganze Netz, oder wenigstens 

 einige Theile, d. i. sie bilden Maschen, ziehen 2 Fäden 

 um zu spannen; jene mit dem Zweiklauensysteme weben 

 filzartige Gewebe, und es scheint, dass bei der Ver 

 cüchtung des Filzes, neben den verschieden gezahnten 

 Klauen auch der ans spateKörmigen Haaren bestehende 

 Pinsel eine Rolle spielt, etwa derart, dass derselbe das 

 ( tewebe endgiltig verdichtet. 3 



Die eingehendere Abhandlung über Gewebe wird in 

 einem anderen Capitel ausgeführt. 



Wie schon berührt wurde, ist die Aehnlichkeit zwi 

 sehen dem Spinnen und Weben der Spinnen und jenem 

 der menschlichen Industrie auffallend. Die Function der 

 Spinnwarzen und der spinnenden Finger ist einander 

 ganz gleich; der Tritt des Webestuhles ist so wie die 

 Trittklaue der Spinne dazu bestimmt, die Faden zu diri- 

 giren; der Einschlag des Webestuhles geschieht vermit- 

 telst einer Vorrichtung, welche der Einsehladdane der 

 Spinne entspricht, beide drücken nieder und festigen die 

 Kreuzungsfäden ; das Calamistrum scheint eine Neben- 

 rolle zu haben, welche der Aufgabe der übrigen faden- 

 ordnenden Einrichtung des Webestuhles entsprechen 

 mag; die Fäden der Spinnennetze und Gewebe fliessen 

 aus spulenförmigen Etöhrchen. 



Alles dieses zusammengenommen bat mich dazu be- 

 wogen, die zur Abhandlung nöthigen ungarischen 4 

 Kiinstausdrueke auf die gutklingenden Ausdrucke des 

 Weberhandwerkes zu begründen. 



-/. Abweichungen in der äusseren Gestalt bei den 

 Geschlechtern. 

 Bei geschlechtsreifen Exemplaren werden die Ge- 

 schlechter hauptsächlich und auf den ersten Blick durch 

 den verschiedenen Bau des Tasters unterschieden. Ausser 

 diesem ist das Männchen gewöhnlich kleiner, besonders 

 aber schlanker, sein Brusttheil ist gewöhnlich erweitert 

 und der Unterschied in der Grösse zwischen Vorder- 

 nnd Hinterleib ist kaum auffällig. Die Füsse des Männ- 

 chens sind gewöhnlich länger, oft ist das erste, manchmal 

 das zweite Paar — und in diesem Falle meistens die 

 Tibia, durch eigenthümliche Verdickung, Bewaffnung 



1 Agalena labyrinthica [Clerck]. 



2 Epeira diademata [Clerck]. 



3 Epiblemum scenicum [Clerck], 



4 Nach Möglichkeit habe ich im deutschen Texte das nämliche gethan, 

 u. /. insoferac angenommene Ausdrücke dieses gestatteten. 



T 



