[II. 



AZ ÉLETMÓD JELENSÉGEI. 



(BIOLÓGIA.) 



DIE 



ERSC] 1 KIN ÜNG KX I >EB LEBENSWEISE. 



(BIOLOGIE.) 



L A kifej, 



1 Die Entvnckeh 



iih/. 



Valamennyi pók petékből fejlődik ki. melyekel az 

 anyapók egy vagy több versenyt tojva, egy vagy több 

 csomóba egyesít és különféle módon szövetekbe Inukul. 

 A peték kiköltését a levegő hőmérséke eszközli, mely 

 azonban a költés haladására nézve különféle fajoknál 

 különböző hatással van. Azt találjuk ugyanis, hogy né- 

 mely fajoknál az őszszel lerakott és áttelelt peték a tava- 

 szi napokon, az első melegség befolyása alatt már fejlő- 

 désnek haléinak, s csakhamar ki is költetnek, rnig 

 ellenben más fajoknál a fejlődés sokkal lassúbb, s a fiak 

 kikelése csak nyár derekán történik. A peték, a, mig 

 fejlődésnek nem indultak, golyóalakúak ; a fejlődés elő- 

 haladtával folytonosan növekedve, elébb hoszsztojásdad, 

 utóbb határozottan hosszúkás alakot öltenek s végre 

 valóságos bábokká lesznek. Ügy a mint az állat a pete 

 belsejében fejlődve, tökéletesebb alakot olt és növekszik, 

 a peteburok is aránylag tágul, nyúlik és vékonyodik, saz 

 állat alakjához illeszkedve, a fejlődés végszakában lehe- 

 tővé teszi, hogy a még a. peteburokban lévő állat alakjá- 

 nak fűrészeit a petelmrkon kidomborodva kivehetjük. 1 A 

 classicus De Geer e tekintetben mintaszerű észleleteket 

 tett, a melyeknek a foglalatja a következő: A midőn az 

 ifjú pók ki akar kelni, a pete alakja megváltozik, oly mó- 

 don, hogy a finom petehártya kitágul, s az állat alakja 

 szerint idomúi. Az állat tagjai, a petehártya áttetszősé- 

 génél fogva, csakhamar láthatókká lesznek. Mindenek 

 előtt a lábak és az elő- es hátsótest közötti választék 

 vehetők ki. Az e jelenséget követő napon, a lábak már 

 határozottabb alakot öltenek, s a petehártya felettok rán- 

 ezokat ölt; a következő napon a petehártya mar a lábak- 



1 Aristoteles ezt már ismerte s erre vonatkozik az az állítása, merj 

 szerint a pókok eleintén bábok, azután férgek: «ckííMíjjkíc". a melyekből \< -:\> 

 pókok kelnek. 



Alle Spinnen entwickeln sich aus Eiern, welche dii 

 Mutterspinne auf einmal oder mehreremale uacheinan 

 der legt, in ein oder mehrere Häufchen vereinigt und 

 auf verschiedene Art in Gewebe einhüllt. Das Ausbrüten 

 der Eier bewirkt die Lufttemperatur, welche aber rück- 

 sichtlich des Fortschreitens der Ausbrütung bei verschie- 

 denen Arten von verschiedener Wirkung ist. Wir finden 

 nämlich, dass hei manchen Arten die im Herbste geleg- 

 ten und überwinterten Eier, in den ersten 'tagen des 



Frühjahres, unter Einwirkung der ersten Wärme sei 



die Entwickelung beginnen und auch bald darauf aus- 

 gebrütet werden, wo hingegen hei anileren Arten die 

 Entwickelung eine viel langsamere ist und das Aus- 

 schlüpfen der Jungen eist in der Mitte des Sommers 

 geschieht. Die Eier sind, so lange als die Entwickelung 

 noch nicht begonnen hat, — kugelig ; hei fortschreitender 

 Entwickelung stets an Grösse zunehmend, nehmen sie 

 vorerst eine längheheiförmige später eine entschieden 

 längliche Gestall an und werden endlich zu wirklichen 

 Puppen. So wie das Thier im Inneren des Eies in der 

 Entwickelung eine vollkommenere Gestalt annimmt, 

 erweitert, dehnt und verdünnt sich verhältnissmässig 

 a iieh die Hülle, und sich der Form des Thieivs anschmie- 

 gend, gestattet sie es in der letzten Periode der Entwicke- 

 lung, dass die Hauptformen «les noch in der Eihulle 

 eingeschlossenen Thieres, auf dieser plastisch sicht- 

 bar, wahrgenommen werden können. 1 Der classische 

 De Geee hat in dieser Hinsicht musterhafte Beobach- 

 tungen gemacht, deren Inhalt folgender ist : Wenn die 

 junge Spinne ausschlüpfen will, verändert sich die Form 

 lies Fies derart, dass sich die feine Eihülle ausdehnt 

 und der Form des Thieres anschmiegt. Die Glieder des 

 Thieres werden in Folge der durchscheinenden Eihülle 

 sehr bald sichtbar. Vor allem werden die Füsse und der 

 Zwischenraum . welcher den Vorder- und Hinterkörper 

 trennt, wahrnehmber. An dem Tage, welcher dieser Er- 



1 Dieses hat ÄJtlSTOTELES schon gekannt und darauf bezieht sich sein 

 Behauptung, wornach die Spinni o Anfangs Puppen, dann Würmer: «o*KAiAq»f«e» 

 sind, woraus endlich Spinnen entstehen 



