AZ ÉLETMÓD JELENSÉGEI. 



63 



DIE ERSCHEINUNGEN DER LEBENSWEISE. 



igyfelúl imitált színével kikerüli a czinkék és búiig der Aufmerksamkeit der Meisen und Spechte 



harkályok figyelmét, másfelől a legyek közvetlen közelébe 

 telepednek le s annál biztosabban kerülnek az éber 

 ellenség hatalmába. 



0. Szövés-fonás. (Hüösztön és jelenségei). 



A műösztön nyilatkozványai, alkotásai, tagadhatat- 

 lanul a legérdekesebb jelenségek közé tartoznak. Fonó- 

 szervek találhatók ugyan még más állatrendek némely 

 alakjainál is, így a selyemhernyón kivűi számos más 

 pillefaj hernyóinál, néhány szitakötő-félénél stb. — de a 

 fejlődés magas fokát, az alkalmazás sokféleségét véve, 

 a pók műösztöne és fonó-szövő szervezete egyedül áll az 

 ismert természetben. 



A mig a más rendbeli fonóalakoknál a szövés-fonás 

 csak bizonyos fejlődési állapot biztosítására ezéloz, a 

 mennyiben t. i. az állat oly burkot sző. a melyben az 

 átalakulást bizton végezheti vagy petéinek kikelése bizto- 

 sítva van, addig a pók e biztosításokon kívül, másnemű 

 szöveteivel táplálékát is szerzi ; műösztöne tehát kar- 

 öltve jár az önfentartás ösztönével : a szövés-fonás az 

 életmóddal a legszorosabb összefüggésben van. Innen 

 származik egyszersmind rendszerező fontossága is a 

 műösztönnek, mely készítményeiben biztos támpontot 

 nyújt a nagyobb csoportok megkülönböztetési re. 



A hazánk pókjainál észlelhető szövetek két catego 

 riába sorolhatók: 



1 . hurkolt szövetek; 



2. nemezfélék. 



E két categóriának combinálása nem ritka, a mint 

 ez a tárgyalás folyamában ki is fog tűnni. 



A hurkolt hálók a préda megejtésére szolgálnak, a 

 uemezesek legtöbbször, de nem mindig, az állat lakását 

 s ezenkívül legtöbbször költóTielyél is képezik. 



A hurkolt hálók legtökéletesebb faja a Kerekháló- 

 soknál (Orbitelariae) észlelhet.';. Szabályos geometriai 



alakzatéin kivul a czéliránvos feszítésnek netovábbját 

 képezi. 



Magyarázatom alapjául a közönséges keresztespók 

 (Epeira diademata Cl.) hálóját választottam. 



entgeht und andererseits dir Fliegen sieb in seine un- 

 mittelbarste Nahe niederlassen und um so sicherer in 

 die Gewalt des wachsamen Feindes ererathen. 



(I. Weben und Spinnen Knnsttrieb und seine 

 Ersch inungen). 



Die Offenbarungen und Schöpfungen des Kunsttrie- 

 bes gehören unstreitig zu den interessantesten Erschei- 

 nungen. Spinnorgane können /war auch noch hei den 

 Formen anderer Thierordnungen gefunden werden, so, 

 ausser der Seidenraupe, bei den Raupen vieler Schmet- 

 terlinge, bei einigen Netzflüglern u. s. w., aber in der 

 Höhe der Entwickehmg und Mannigfaltigkeit der An- 

 wendung steht der Kunsttrieb, das Spinn- und Webe- 

 organ der Spinne in der bekannten Natur einzig da. 



Indem hei den spinnenden Formen anderer Ordnun- 

 gen das Wehen und Spinnen blos auf die Sicherung 

 eines gewissen Lntw ickelungsstadiunis abzielt, insoferne 

 nämlich das Thier eine solche Hülle weht, in welcher es 

 entweder seine Metamorphose sicher beenden kann, oder 

 in welcher die Entwickehmg seiner Eier gesichert ist, 

 erwirbt die Spinne mit ihren anders gearteten Geweben 

 neben der Sicherung auch ihre Nahrung; ihr Kunsttrieb 

 geht daher mit dem Erhaltungstrieb Ann m Arm: 

 Wehen und Spinnen ist mit der Lebensart innigst ver- 

 knüpft. 1 »aber stammt auch die systeinisireiide Wichtig- 

 keit des Kunsttriebes, der in seinen Erzeugnissen für 

 die Unterscheidung grösserer Gruppen sichere Stütz- 

 punkte bietet. 



1 >ie hei unseren vaterländischen Spinnen vorkommen- 

 den Gewebe können in zwei Categorien getheilt werden: 



1 . geknüpfte Gewebe, 



2. filzartige Gewebe. 



Die Conibinirung beider Categorien isi nicht selten. 

 wie dies im Laufe der Darstellung ersichtlich wer 

 den wird. 



Die geknüpften Netze dienen zum Fange der Heute: 

 da filzartigen bilden meistens, aber nicht immer, die 

 Wohnung des Thieres und ausser diesem meistens auch 

 dessen Brutort. 



Die vollkommenste Art der geknüpften Netze kann 

 hei den Radnetzspiunen (Orbitelariae) hei. ha cht et werden. 

 Ausser der regelmässigen geometrischen Form bilde) 

 diese Form das uon plus ultra der zweckentsprechenden 

 Spannung. 



Ais Grundlage der Erklärung habe ich das Netz di i 

 gewöhnlichen Kreuzspinne (Epeira diademata Clekck) 



i v, ihlt. 



