\z életmOd jelenségei. 



67 



[SCHEINUNGEN DES LEBENSWEISE. 



alkalmasint a préda befonásánál szerepel, mire a táplál- 

 kozás leírásánál még visszatérek. 



Az előadottakkal azonban a kapcsolási és megerősí- 

 tési módok még távolról sincsenek kimerítve és létezik 

 még egy, a mely a tüzetesebb tárgyalást megérdemli; 

 hogy azonban az ismétlési kikerüljem, e módot majd csak 

 a «vándorlás» fejezetében, a vele rokon tünetekkel együtt 

 fogom tárgyalni, jelenleg pedig áttérek a többi jellemző 

 háló ismertetésére. 



I így a mint a Leirt háló jellemzője a Kerekhálósoknak, 

 így a vitorlás háló és válfajai a Hurokkötőket jellemzi. ' 



A vitorlás háló két részből áll u. ni. a lepelből (vitor- 

 lából) 11. t. 51. ábra a és a hurokrészből bb. A lepel nun 

 dig vízszintesen, a hurkolt rész ellenben mindig inkább 



függőleges és dült irányban all. 



Rajzunk a szegélyes vitorlapók (Linyphia marginata) 

 hálóját mutatja. Szűkebb helyiségekben, bokrokon, a 

 farakások közeiben, fák tövén stb. nagy számmal talál- 

 juk e hálófajt. 



Az állat mindenekelőtt a lepel keretét alkotja meg s 

 e keretbe keresztül-kasul egymást keresztező fonalakat 

 húz addig, a mig a lepel egy tinoin szita sűrűségét eléri. 

 A lepel fonalai szintén egyenletesen lazák, úgy, hogy 

 az egész csészeszerű homorúságot mutat. Mire a lepel 

 ennyire készen van, felső és alsó lapjáról fel- és lefelé 

 alkalmaztatik a hurkok rendszere, mely érzékenyen 

 feszített egyes szálakból s az ezekhez fűzött oldalszálak- 

 ból — 51. ábra cd — áll. 



Az állat ezután a domborúságával fölfelé, mintegy 

 boltozatosán feszített lepel sűrítéséhez Iát. Ugyanis, a 

 leplen járkálva, folytonosan fejleszti a fonalat, melyet 

 néha kigyódzva is vezet. E lepel tehát a szövés és nemez- 

 készités combinálása. Az egész alkotmány, épen ugy 

 mint minden pókháló, úgy van készítve, hogy bármely 

 ponton megérintve, megrezzen s igy tudatja lakójával 

 a préda fennakadását. A leirt vitorlás hálón az állat az 

 alsó lapon, háttal lefelé csüngve lesekedik. 



E hálófaj igen érdekes változatát a törpe hurkolok 

 családjába tartozó igen közönséges Theridium formosum 

 [Clerck] készíti. E hálónál — 11. tábla, ">-. ábra a lepel 

 hiányzik s helyét egy kis ernyő foglalja el, melyet az 

 állat apró fácskákból r levélkékből, magvakból stb. készit 



1 Ez annyiban áll, a mennyire az alrend hálózatai egyáltalában isme- 

 retesek. 



ich in der Beschreibung der Ernährung noch zurück- 

 kommen werde. 



Mit dem Gesagten sind die Anknüpfuugs- und Be- 

 festigungsarten bei weitem noch nicht erschöpft und es 

 gibt noch eine Art, «eiche eine eingehende Schilderung 

 verdient; damit ich aber eine Wiederholung vermeide, 

 werde ich diese Art erst unter «Wanderung» mit vei 

 wandten Erscheinungen zugleich erörtern; jetzt aber 

 übergehe ich zur Schilderung der übrigen charakteri- 

 stischen Netzformen. 



So wie das beschriebene Netz charakteristisch ist für 

 die ( hbitelariae, ist das Segehietz und seine Abarten cha- 

 rakteristisch für die Schlingemietzknüpfer 1 Retitelariae 1. 1 



Das Segernetz besteht aus zwei Theilen, u. z. aus 

 dem Segel Tal'. 11. Figur öl a und aus dem Schlingen - 

 theile bb. Das Segel Liegt immer [horizontal, die Schlin 

 gen dagegen stellen mehr oder weniger vertical. 



Unsere Abbildung zeigt das Netz von Linyphia margi- 

 nata C. Koch. In engeren Oertlichkeiten, auf Gesträuchen, 

 in den Zwischenräumen der Holzhaufen, am Fusse der 

 Bäume 11. s. w. linden wir diese Netzform häufig vor. 



Das Thier bringt vor Allem den Rahmen des Segels 

 zu Stande und zieht in diesem Rahmen so lange wirre 

 und einander kreuzende Fäden, bis das Segel die Dich- 

 tigkeit eines feinen Siebes erlangt. Die faden des Segels 

 sind ebenfalls locker, so zwar, dass das ganze eine schäl- 

 chenartige Concavität zeigt. Sobald das Segel so weit 

 fertig ist, wird von dessen oberer und unterer Seite aus 

 nach auf- und abwärts das System der Schlingen ange- 

 bracht, welche-, aus empfindlich gespannten einzelnen 

 Fäden und aus den daran gefügten Seitenfäden (Zweig- 

 fäden) Figur öl cd besteht. Das Thier schreitet dann zur 

 Verdichtung des nach oben convex, gleichsam gewölbt 

 gespannten Segels. Es echt nämlich auf dem Segel hin 

 und her und entwickelt fortwährend Faden, welche es 

 oft auch geschlängelt fuhrt. Das Segel ist also eine Com- 

 bination des Webens und Filzens. Das ganze Erzeugniss 

 ist ebenso, wie jedes Spinnennetz, derart gemacht, dass 

 es an welchem Punkte immer berührt, erschüttert wird 

 und dadurch das Wohnthier von dem Einfallender Heute 

 benachrichtiget. Auf dem beschriebenen Segelnetze 

 lauert das Thier an der unteren Flache des Segels, mit 

 dem Bücken nach abwärts gekehrt und hängend. 



Eine sehr interessante Abart dieser Netzform verfer- 

 tigt das zur Familie der Zwergnetzer (Theridiodae) 

 gehörige, sehr gemeine Theridium formosum [Cleeck] . 

 An diesem Netze — Tat'. 11. Figur ö:_> fehlt das Segel und 

 es nimmt dessen Stelle ein kleiner Schirm ein, welchen 

 das Thier aus kleinen Hölzchen, Blättchen, Samen- 



1 Das gilt nur insoferne, als <li> Gewebt dii m Unterordnung überhaupt 

 bekannt Bind, 



