AZ Í LÉTMÓD JELENSÉGEI. 



69 



DIE EBSCHEINÜNGEN DEK LEBENSWEISE. 



kozási viszonyok igen kedvezők, de a helyiség nem 

 alkalmasa rendes háló befogadására. Itt trh.il módositás 

 szükséges és ezt az állat valóban bámulatos módon esz- 

 közli is. 



A leírandó szerkezetet a Bükkhegységben fekvő, Bor 

 sodmegyéhez tartozó Alsó - Hámorban, egy régi lőporto 

 rony ajtóközében, azonkívül a hatalmas tuffrétegbe vájt 

 pinczék támaszfáin észleltem, lml pókimk roppant meny- 

 nyiségben tartózkodott. 



A legtöbb állat zugokat foglalt el és rendes hálót 

 szőtt: sok azonban nem kapván helvét a zugokban, azt 

 a módosítást alkalmazá, mely a n. t. 53. ábrán lehető hű- 

 séggel van vissza adva. 



Látjuk, hogy az állat a csövet c szabadon, öt fonal 

 nyalábra e a fára akasztá, s hogy még ezenfelül is biz- 

 tositsa, a súlyozáshoz folyamodott, mely végre vakolat- 

 darabkákat, tufftörmeléket szőtt be a cső külső — alsó 

 felére i>, azután pedig hozzálátott a lepel készítéséhez, 

 feszítésére felhasználta a falak illetőleg ajtók lapját, söt 

 a szomszédok hálóit is. A csőnek két kijárása volt, u. ni. 

 a lepelre k és hátrafelé is /,-'. Rövid tartózkodásom nem 

 engedé meg a készítés lefolyásának megfigyelését. 



A csőszovőknél úgy a lepel, mint a cső is nemezes 

 szövetből áll; az utóbbi legtöbbször selyemfinomság mel- 

 lett még igen tömött szövetű is. 



Három alapalakja ez azoknak a hálózatoknak, a 

 melyeknél a lakás mellett fogókészlet is létezik és a mely 

 a rendszerben három alrend megalakithatásának az esz- 

 közlője. 



A bemutatott hálózatok azonban csak támpontok, a 

 melyek között a változatok hosszéi sorai léteznek, a 

 melyeknek tüzetes tárgyalása azonban inán fér e mii 

 keretébe. Az bizonyos, hogy a változatok, a mennyire 

 eddig ismeretesek, mindig visszavezethetők a tárgyalt 

 alakok egyikére . és gondom lesz arra, hogy a fajok 

 speciális tárgyalásánál a hálózatok elváltozását Lehi tőleg 

 jelezzem. 



A hazánkban élő hét alrendből fennmaradó négj al 

 rendnek a megkülönböztetése, más jegyekre van ugyan 

 fektetve, de a szövés-fonás ezeknél is igen fontos - en 

 pet játszik, s a műösztön szempontjából valóságos reme 

 keket hoz létre. 



( tertlichkeit aber zur Aufnahme des regelmässigen Netzi - 

 nicht geeignet i>t. Hier isi also eine Modification nöthig, 

 und diese vollführt das Thier wirklich auf Staunens 

 werthe Art. 



Die in der Folge beschriebene Einrichtung habe Leb 

 in dem, im Bükkgebirge gelegenen, zum Borsoder Cq- 

 mitat gehörigen Orte Alsó-Hámor, an dem Thürfutter 

 eines l'ulverthurnies und ausserdem an den Stützbalken 

 der, in ilie gewaltige Kalktuffschichte gegrabenen Keller 

 beobachtet, WO unsere Spinne in ungeheurer Anzahl 

 vorhanden war. Die meisten Thiere haben von den Win- 

 keln Besitz ergriffen und regelmässige Ni tze gewebt, 

 viele aber fanden in den Winkeln keinen Platz, wende- 

 ten also jene Modification an, welche auf Tat', ii. Figur 

 53 mit möglichster Treue wiedergegeben ist. 



Wir sehen, dass das Thier die Röhre c frei, vermit- 

 telst fünf Fadenbüudel r an das Holz gehängt hat und 

 damit sie dieselbe noch überdies sichere, griff sie zur 

 Beschwerung, zu welchem Behufe sie Mörtelstückchen, 

 Tuffkcirnchen in die äussere — untere Hälfte der Röhre 

 einwelite — /• — dann schritt sie zur Verfertigung des 

 Lappens, zu dessen Spannung sie die Flächen der Wände, 

 Thüren, ja selbst die Netze ihrer Nachbarn benutzte. 

 Hie Kuhle hatte zwei Mündungen, u. z. auf den Lappen 

 /, hinaus und nach rückwärts /,'. Die Kürze des Aufent- 

 haltes gestattete mir nicht den Verlauf der Verfertigung 

 zu beobachten. 



Lei den Röhrenspinnen besteht sowohl das Netz als 

 auch die Röhre aus filzartigem Gewebe, die letztere ist 

 meistens neben seidenartiger Feinheit auch noch aus 

 sehr dichtem Gewebe. 



Dieses sind drei Grundformen derjenigen Gewebe, 

 bei welchen neben der Wohnung auch ein Fangapparat 

 vorhanden ist, und welche im Systeme die Bildung 

 dreier 1 'uteri irdnungen ermöglichen. 



Die vorgeführten Gewebe sind jedoch nur Stutz- 

 punkte, zwischen welchen lange Reihen von Abänderun- 

 gen bestehen, denn eingehende Erörterung aber den 

 Raum dieses Werkes überschreitet. Das ist gewiss, dass 

 ön -e Abänderungen, soweit sie bis jetzt bekannt sind, 

 immer auf eine oder die andere der erörterten Formen 

 zurückgeführt werden können und ich werde dafür sor- 

 gen, das> gelegentlich der specielleu Behandlung der 

 Arten auch die Abweichungen der Gewebe möglichst 

 angedeutet werden mögen. 



Von den in unserem Vaterlande lebenden sieben 

 Unterordnungen verbleiben noch vier Unterordnungen, 

 ihren Unterscheidimg nicht auf das Gewebe , sondern 

 auf andere Kennzeichen ge tützl ist; aber das Weben 

 und Spinnen spielt auch bei diesen eine wichtige Rolle 

 und bringt, vom Standpunkte des Kunsttriebes betracb 

 i.i , wahre Meisterwerke zu Stande. 



