AZ ÉLE rMOD JELENSÉÖE] 



I 



DIE ERSCHEINUNGEN DEI1 LEBENSWE] 



kúszva közeliül' a prédát, s kellő' távolságról ugrással 

 érik el. Ezek egy lépést sem tesznek biztosítás nélkül, 

 folytonosan fejtik a szálakat, melyeken függve marad- 

 nak, mihelyt az ugrás nem sikerült. 



A vízi búvárpók a búvárharang közelében úszkáló 

 Gamarrus féléket (Vizi borjú) rohanja meg leginkább; 

 sokszor az Utrieularia sűrűjében úszva és kapaszkodva, 

 lepi meg áldozatait. 



A vizet minden pók keresi; a szöveteikre tapadozó 

 s gyöngyként sorakozó harmat cseppjeit mohósággal 

 szívják fel; a fogságban minden másodnap isznak. Egy 

 erős, 3 centiméternyi Trochosa í- csepp vízzel eloltja 

 szomját. 



A táplálék mennyisége, természetesen az állat nagy- 

 ságától függ. Egy kifejlett Keresztespók 3 — 4 szobalegyet 

 fogyaszt naponként, de ha 20 — 30 kerül a hálóba, mind- 

 ii befonja; másnap azonban ismét csak fris prédára 

 igyekszik; a megelőző nap feleslege soha sincsen Ínyére. 

 A tökéletesen fejlett Trochosa Lnfernalis, mely leginkább 

 bogarakkal táplálkozik, fogságban 7---S legyei költött el 

 naponként, és nem ölt többet, mint a mennyit elfo- 

 gyasztott. 



A szervezet sokféle változataiban kifejezett különböző 

 életmód szerint, a nap és éj minden szakában működik, 

 les. támad és rohan a pókok serege, s e tevékenység a 

 legnagyobbszerü jelenségek tényezője, a melyekre egy 

 külön szakaszban visszatérek. 



Eagadozó jellegüknél fogva, a pókok legtöbbje magá- 

 nos életet folytatnak, azonban olj értelemben, hogy a fajok 

 mégis leginkább egy kerületben találhatók. Lakástele- 

 peket csak az Ugróknál ismével;; de legelőkön, a bol a 

 marhahulladékbó] bőven kél a bogarak serege, a Futók, 

 bár nagyobb, de egy területen tartózkodnak; házi pók- 

 jaink egyes fajai, alkalmas helyiségekben sorokban és 

 emeletekben, egymás mellé vagy egymás felibe építik, 

 szövik Lakásaikai és hálóikat stb. így jön azután, hogy 

 az irigységtől nem mentek. Kolozsvárt a Stf.in féle 

 nyomdában két Steatoda castanéa i barna Fagygyaspók) 

 egy ablakban úgy építé terjedelmes fogókészletét, hogy a 

 kettő összeért, s bár melyikébe esett is a préda, mind a 

 kél szövei megrezzent. Az egyik állal sokkal erősebb volt 

 a másiknál, - valahányszor megtörtént, hogy a gyens M 



nähern sie sieb ihrer Beute und erreichen dieselbe in ge 

 höriger Entfernung mit einem Sprunge. Diese machen 

 keinen Schritt ohne Sicherung, sie entwickeln fortwäh 

 rend Fäden, an welchen sie hängen bleiben, wenn der 

 Sprung nicht gelungen ist. 



Die Wasserspinne greift meistens die, in der Nähe 

 ihrer Taucherglocke umherschwimmenden Garnarrus- 

 Artigen Thiere an: oft überrascht sie, im Utrieularia 

 Dickichte umherschwimmend und kletternd, ihre Beute. 



Das Wasser sucht jede Spinne auf; sie saugen dii an 

 ihren Geweben haltenden und wie Perlen gereiheten 

 Thautropfen mit Begierde auf: in der Gefangenschaft 

 trinken sie jeden zweiten Tag. Eine starke, drei Centimé- 

 ter lange Trochosa locht mit vier Tropfen ihren Durst. 



Die Menge der Nahrung hängt natürlicherweise von 

 der Grösse desThieres ab. Eine entwickelte Kreuzspinne 

 verzehrt täglich drei bis vier Stubenfliegen, aber wenn 

 20 — 30 in das Netz gerathen, so spinnt sie alle tán; den 

 folgenden rag bemüht sie sieh aber doch nach frischer 

 Beute; der Ueberfluss lies vorhergehenden Tages ent- 

 spricht nie mehr ihrem Geschmacke. Die vollkommen 

 ausgebildete Trochosa infernahs, welche sieh meistens 

 von Käfern nährt, braucht in ihrer Gefangenschaft tag- 

 hell sieben bis aidit Stubenfliegen und tödtete nicht mehr 

 als was sie verbrauchte. 



Der in der vielfachen Verschiedenheit der Organisa- 

 tion ausgesprochenen verschiedenen Lebensweise ange- 

 messen, arbeitet, lauert, greift und stürmt die Legion der 

 Spinnen zu jeder Zeit des Tages und der Nacht, und 

 diese Thätigkeii bringt die grossartigsten Erscheinungen 

 hervor, auf welche ich in einem besonderen Capitel 

 zurückkommen werde. 



In Folge ihres räuberischen Charakters führen die 

 meisten Spinnen ein einsames Leben, in dem Sinne aber, 

 dass die Arten dennoch in einem Umkreise gefunden 

 werden. Colonien keime ich nur bei den Hüpfspinnen ; 

 aber auf Viehweiden, wo den thierischen Excrementen 

 ilie Schwärme der Käfer reichlich entsteigen, halten sich 

 die Laufspinnen, wenn auch auf grösserer, so doch einer 

 Fläche auf ; einzelne Arten unserer Bausspinnen wehen 

 au geeigneten Orten ihre Wohnungen und Netze reihen 

 weise oder etagenförmig neben- und übereinander u. s. w. 

 So kommt es denn, dass sie auch vom Neide nicht frei 

 sind. In der Sn iNscheii Buchdruckerei in Klauseiiburg 

 hauten zwei Steatoda castaiiea [Clerck ihre ausge 



dehnten FaUgapparate ill einem Fenster, so, dass beide 



ii ammenkamen, und es mochte die Deute in welches 

 immer gerathen, stet-. \\ orden beide < lewebe erschüttert. 

 Das eine Thier war viel starker als das andere und so 

 oft es geschah, dass ich in das Netz des schwächeren 

 Thieres eine Fhege hineinhess, eilte das starke Thier 

 hinüber, tödtete die Deute, band sie an einen -einer 



