AZ ÉLETMÓD .IKI.l.NsI i.t 



90 



DIE EKSCHEDJUNGEK DBB LEBENSWEISE. 



ket a szövés-fonásról szóló fejezetében tárgyalt eljárások- 

 ból kimagyarázni nem lehet. 



Azt találjuk ugyanis, hogy a hálók, néha folyóvizek 

 felett lebegve, kereteikkel a két part bokraihoz erősítvék, 

 vágj egymástól sok ölnyi távolságra álló fák, a melyek 

 között számos akadály fekszik, a háló kerete által össze- 

 kapcsoltatnak, vízszintes irányban, tehát ágy, hogy a pók 

 a közbeneső darabon nem közlekedhetett. 



Ilyen körülmények között a pók mindiga fonahöpí- 

 téshez folyamodott: felhasználta a légáramlatot s addig 

 és oly hosszúra fejleszti' a fonalat, a míg ez valaholmeg- 

 tapadt, mire a maga felőli véget szintén megerősíté és e 

 szálat rögtön bid gyanánt használta. 



így keletkeznek azok a szálak is, amelyekkel kert- 

 jeink útiii, nevezetesen őszkor, és leginkább Epeira-félék 

 filt.'il beszövetnek, s a melyek ez esetben nem mások, 

 mint a helyváltoztatás, barangolás eszközei. 



Ily röpítés segítségével hatolnak be a mocsármelléki 

 alakok a nádasokba, zsombékról zsombékra és olykor 

 tetemes kiterjedésű víztükrökön át a túlfelőli partokra. 



A Bácska nagy nádasaiban tett számos észleletem sok 

 érdekes mozzanatot deríteti lel. A víztükrön megálla- 

 podva, nem egyszer ragadtam meg egy, a légben kígyózó 

 fonalnak a végét, odatapasztottam a ladikhoz s alig 

 néhány perez múlva már jött a pók, hogy a ladikon állást 

 foglaljon. 



Ili egy igen érdekes és biológiailag igen fontos jelen- 

 séggel van dolgunk. 



Látjuk, hogy oly állatok, melyek szárnyatlanok, a hely- 

 változtatásokat mégis majdnem oly szabadsággal vége- 

 zik, a milyen máskülönben csak szárnyas állatoknál 

 lehetséges. Látjuk őket a víz, az ür felett, hol repülő 

 állatok csak átröpülhetnek, de nem tartózkodhatnak — 

 hálóikat kifeszíteni, állandóan tartózkodni, a természet 

 életébe tevőlegesen befolyni. Röviden mondva, a jelensé- 

 gi I. sorában ott találjuk működni, ahol szervezetök alap- 

 ján csakis ők működhetnek. 



A jelenségek egész összegét, melyei ebben s a meg- 

 előző fejezetekben előadni törekedtem, egy külön fejezet- 

 ben kivánom összefoglalni, s igyekezni akarok, hogy azon 

 általános tételekel levezessem, a melyek biológiailag egy- 

 általában megalapíthatok. 



der, im Capitel über «Spinnen und Weben» erörterten 

 Manipulationen nicht erklärt werden können. 



Wir finden nämlich, <lass die Netze manchmal über 

 Flüssen schwebend, mit ihren Rahmen an Gesträuchen 

 beider Ufer befestigt sind, oder, dass entfernt stehende 

 Bäume, zwischen welchen viele Hindernisse liegen, ver 

 mittelst des Rahmens der Netze in horizontaler Richtung 

 also so verbunden werden, dass die Spinne dazwischen 

 nicht verkehren konnte. 



Unter soleben Umständen griff die Spinne stets zum 

 Fadenschiessen : sie benutzte die Luftströmung und ent- 

 wickelte den Faden so lange und in solcher Lange, bis 

 derselbe irgendwo hängen blieb, worauf sie ihr Ende 

 ebenfalls befestigte und den Faden sogleich als Brücke 

 benützte. 



So entstehen auch jene Fäden, mit welchen die Wege 

 unserer Gärten, besonders im Herbste und besonders 

 durch Epeiriden verwoben werden und welche in diesem 

 Falle nichts weiter sind, als Mittel zur Ortsveränderung 

 und zum Umherschweifen. 



Mit Hilfe eines solchen Fadenschiesseiis dringen die 

 Formen der Sümpfe in das Rohr hinein, von einem 

 Rohrfleckchen zum anderen und oft über Wasserspiegel 

 von bedeutender Ausdehnung, zu den jenseitigen Ufern 

 hinüber'. 



Meine, in den grossen Rohrsümpfen der Bácska ge- 

 machten Beobachtungen, haben viele Momente klarge- 

 stellt. Auf den Spiegeln stellen bleibend, habe ich oft 

 einen in der Luft schlängelnden Faden ergriffen, au den 

 Kahn befestigt und nach wenigen Minuten kam schon 

 die Spinne daher, um auf dem Kahne Stellung zu nehmen. 



Wh haben es hier jedenfalls mit einer sehr interes 

 santen und in biologischer Hinsieht sehr wichtigen Er- 

 scheinung zu thun. 



Wir sehen Thiere, welche flügellos sind, Ortsverän- 

 derungen beinahe mit einer solchen Freiheit vollführen, 

 wie sie sonst nur geflügelten Thieren möglich ist. Wir 

 sehen sie über Gewässern und leeren Räumen, wo geflü- 

 gelte Thiere blos durchfliegen, sich aber nicht aufhalten 

 können, ihre Netze ausbreiten, stabilen Aufenthalt lieh 

 men und in das Leben der Natur thätig eingreifen. Kurz 

 gesaut, wir sehen sie in der Reihe der Erscheinungen 

 dort in Thätigkeit, wo vermöge ihrer Organisation eben 

 nur sie thätig sein können. 



Die ganze Summe der Erscheinungen, welche ich in 

 diesem und den vorangehenden Capiteln vorzuführen 

 bestrebt war, will ich nun in einem eigenen Capitel zu- 

 sammenfassen und will mich bestreben, allgemeine Sätze 

 abzuleiten, welche biologisch überhaupt begründet wer 

 den können. 



