TABLAMAGYARAZAT. 

 IL 



20 ábra. Négyes Keresztespók (Epeira quadrata), 

 nőstény, felbőrdarab a potroh felületéről, Í^Oszor nagyít- 

 va : a = színes-, // = színetlen szőr. i — ingődör. 



21 ábra. Ugyanannak gombból induló szőrszála, 

 3l M Iszor nagyítva. 



22 ábra. Illó Tölcsérpók (Agalena labyrinthica), ágas- 

 szőr ;i fejmellről, 200szor nagyítva. 



23 ábra. e = serték egy ízen. 



24 ábra. Fényfutó Marópók (Gnaphosa lucifuga), 

 ágasserte a hasfélről, 200szor nagyítva. 



25 ábra. Ugyanannak lábszárvége, ti rf := tüskék, ee 

 = serték. 



26 ábra. Ugyanannak lábvégérő] egy lapiezkás szőr, 

 200szor nagyítva. 



27 ábra. Elmetszettvégü lapiczkásszó'r, 200szor na- 

 gyítva. 



28 ábra. Fényfutó Marópók (Gnaphosa lucifuga), az 

 élőláb elsődvégíze alulról ; gg = lapiezkás szőrökből alko- 

 tót! talpkefe, erős nagyítás. 



29 ábra. Ugyanannak hasáról egy fűrészes pikkely, 

 200szor nagyítva. 



30 ábra. Rezes Csillárpók (Heliophanus cupreus), re- 

 szeltszélü, fémzománezot alkotó pikkely, 21 M Iszi >r nagyít va . 



31,32,33 ábra. Havasontúli Hiúzpók (( >xyopes trans- 

 alpinus) símaszélű, különböző végű pikkelyei; 34 ábra, 

 ugyanannak egy színes pikkelye; mind300szoros nagyítás. 



35 ábra. Aranyos Kengyelfutópók (Philodromus aure- 

 olus), színes, ágas pikkely; 36 ábra ugyanannak színét- 

 len ágaspikkelye ; mind a kettő 200szor nagyítva. 



37, 38, 39 ábra. Négyes Keresztespók ('Epeira qua- 

 drata) fonó esóvéi, lOOszor nagyítva. 



40 ábra. Ugyanannak fonócséve-lapja. 



41 ábra. Eló Tölcsérpók (Agalena labyrinthica) fonója, 

 erős nagyításban. 



42 ábra. Ugyanannak egy csévéje igen erős nagyí- 

 tásban. 



43 ábra. Vad Eretnekpók (Amaurobius ferox) fonó- 

 szerve, erős nagyítás; /= fonalszűrő. 



44 ábra. Aranyszemü Phüaeus (Philaeus chi'ysóps), 

 szövőszerv, kettős karomrendszer, igen erős nagyításban; 

 a a = bordás szövőkarom, g — lapiczkásszőrből való 



talpecset. 



45 ábra. Koronás Keresztespók (Epeira diademata), 

 szövőszerv, hármas karomrendszer, igen erős nagyítás; 

 aa = bordás szövőkarom, b = sámj akarom, < = fogasserte. 



46 ábra. Ugyanannak tapogató vége (nőstény) a bor- 

 dás szövőkarommal, igen erős nagyítás : a = szövőkarom, 

 e = elsatnyult fogasserte. 



47 ábra. Yail Eretnekpók (Amaurobius ferox), a 

 negyedik pár féllába, erős nagyítás; ny = nyüst, aa = 

 tapintószőrök : 48 ábra, ugyanannak nyüstje, külön, igen 

 erősen nagyítva. 



49 ábra. Egy Orbitelaria = Kerelihálós hálója, kicsi- 

 nyítve: a a ■=. hálókeret, b, c, e, g = küllőfonalok, A. i. I. 

 i, /,- = feszítőfonalak, ti = középtércse, ni, n, <> = csigafonal 

 (fordulópontok). 



50 ábra. Ugyanannak fonahiemei, I SOszor nagyítva ; 

 i = küUőfonal (száraz |, /'= csigafonal ( ragacsos). 



51 ábra. Retitelaria = Eurokkötő vitorlásháló (Vitor 

 lapok, Linyphia), kicsinyítve; a vitorla, b, c, í/ = hu- 

 rokkészülék. 



52 ábra. Ugyanazon alrendből: ernyősháló (Törpe- 

 pók, Theridium), kicsinyítve; e = száraz levelekből stb. 

 ÖSZVeszőtl ernyő. 



53 ábra. Tubitelaria = Csőszövő leplesháló, csőlakás- 

 saJ (házi Zugpók, Tegenaria domestica I ; ee : függők, ft'= 

 hátulsó nyílás, k = lepel és kijáró, o súlyozó kavicsuk. 



ERKLÄRUNG DER TAFEL. 



IL 



Fig. 20. Epeira quadrata ? , ein Stück Oberhaut von 

 der Rückenseite des Hinterleibes, 220mal vergrösserl : 

 a = färbiges, 6= farbloses Haar, i = Rückengrübchen. 



Fig. 21. Derselben geknöpftes Haar, 300mal ver 

 grössert. 



Fig. 22. Agalena tabyrinthica -, gefiedertes Haar, 

 300mal vergrössert. 



Fig. 23. Borsten an einem Ghede. 



Fig. 24. Gnaphosa lucifuga, gefiederfa Borste vom 

 Bauche, 200mal vergrössert. 



Fig. 25. Derselben Fussschienenende, dd = Stachel, 

 cc= Borsten. 



Fig. 26. Derselben spateiförmiges Haar vom Tarsus, 

 200mal vergrössert. 



Fig. 27. Spatelförmiges, abgestutztes Haar, L'OOmal 

 vergrössert. 



Fig. 28. Gnaphosa lucifuga, Tarsus des Vorderfusses 

 von unten: gg = Sei ipula aus spateiförmigen Haaren, 

 stark vergrösserl . 



Fig. 29. Derselben Art, gesägte Schuppe vom Bauche, 

 200mal vergrössert. 



Fig. 30. Heliophanus cupreus, gefeilte. Metallglanz 

 hervorbringende Schuppe, 200mal vergrössert. 



Fig. 31, 32, 33. Oxyopes transalpinus, glattrandige 

 Schuppen mit verschiedenen Enden ; Fig. 34 eine far- 

 bige Schuppe derselben Art, alle 30Qmal vergrössert. 



Fig. 35. Philodromus aureolus , farbige , gefiederte 

 Schuppe ; Fig. 36 farblose Schuppe derselben Art; beide 

 200mal vergrössi rt . 



Fig. 37. 38, 39. Epeira quadrata, Spulen (Spinn- 

 rohrchen ) lOOmaJ vergrössert. 



Fig. 40. Derselben Art, Durchschlag = colatorium. 



Fig. 41. Agalena labyrinthica, Spinnwarze, stark ver- 

 grössert. 



Fig. 42. Eine Spule derselben Art, sehr stark ver- 

 grössert. 



Fig. 43. Amaurobius ferox, Spinnorgan, stark ver- 

 grössert ; /= cribelluin. 



Fig. 44. Philaeus clnysops, Webeorgan, Zweiklauen- 

 system, sehr stark vergrössert, a a = Einschlags- («ehe) 

 Klauen, g — aus Spatelhaaren bestehender Pinsel. 



Fig. 45. Epeira diademata. Webeorgan, Dreiklauen 

 systeni, sehr stark vergrössert; a a = Einschlags- (webe) 

 Klaue, b = Trittklaue, c = gezahnte Webeborsten. 



Fig. 46. Tasterspitze derselben (Weibchen) mit der 

 Einschlags- (Webe) Klaue, sehr stark vergrössert; « — 

 Einschlagsklaue, e= verkümmerte, gezahnte Webeborste. 



Fig. 47. Amaurobius ferox, ein Fuss des vierten 

 Paares, stink vergrösserl : »ii/ = calamistrum, ««- Fühl- 

 haare; Fig. 48 desselben calalnistruin, besonders sein 

 stark vergrössert. 



Fig. 49. Radnetz einer Orbitelarie, verkleinert, aa 

 Netzrahmen, b, c, g, e = Speichenfäden, Ti,f, I, i, k — 

 Spannfäden, d = Plätzchen, m,n, o = Spiralfaden, (Wen 

 ilepunkte l. 



Fig. 50. Derselben Fadenarten, ISOmal vergrössert; 



Speichenfaden (trocken), /= Spiralfaden (klebrig). 



Fig. 51. Betitelarien = Schlingennetzer, Segelnetz 

 (Linyphia), verkleinerl : a = Segel, b, e, d = Schlingen 

 apparat. 



Fig. 52. Aus der aämhchen Unterordnung: Schirm 

 netz (Theridium i. verkleinerl ; r = aus dürren Blättern &c. 

 zusammengesetzter Schirm. 



Fig. 53. Tubitelarien = ßöhrenweber, Lappennetz 

 mit Röhrenwohnung (Tegenaria domestica); et Sänge 

 laden, fc 1 = rückwärtiger Ausgang, I. ----- Happen und Aus- 

 gang, v = beschwerende Sandkörnchen. 



