TABLAMAUYARAZAT. 



ERKLAKUNU DER TAFEL. 



III. 



III. 



54 ábra. Stroem Z illája (Zilla Strötnii) kerekhálója, 

 természetes nagyságban; a = a lakással közlekedő, szm- 

 bad küllöfonal, 6 = lakás. 



55 ábra. Törpepók (Tkeridium) bemélyített ernyő 

 (vesd össze ii. tábla, 52. ábra < ) félnagyság. 



56 ábra. Német Enyo (Enyo germanica ) boglyaalakú, 

 fácskákból és földmorzsákból öszveszőtt lakása, tei - mé 

 szetes nagyság. 



57 ábra. Arczos Bányászpók (Coelotes atropos) föld- 

 alatti csöve, kicsinyítve; a = tölcséralakú kijáró, b b = 

 peteburkok. 



58 ábra. Halvány Kalitpók (Clubiona palüdula) la- 

 kása : (/. h = kijárok. 



59 ábra. Sauvages Aknásza (Nemesia Sauvagesii) 

 csőlakása nemez pánton járó ajtóval, 



60 ábra. Vízi Buvárpók (Argyroneta aquatica), víz 

 alatti búvárbarangja; i = tartó fonalzat, h= barang, / = 

 levegőburok. 



61 ábra. ( römbölyü Nyesőpók ( 1 >iaea globosa ). csupor - 

 alakú lakása egy virágernyő szirmai között, kicsinyítve. 



62 ábra. Pokoli Cselőpók (Trochosa infernalis), cső- 

 vének sz.;ij;i a vízmentesítő gáttal. 



63 ábra. Szürke Cselőpók (Trochosa cinerea) lakása 

 és biztosítása az áradásnak kitelt görgeteken. 



64 ábra. Csíkos Vetőpók (Epiblemum scenicum) 

 lakástelep, kéreg alatt. 



65 ábra. Linyphia (Vitorlapók), állása a párzásnál; 

 «=híin, ii = nőstény, // = a hím tapogatóján kidagadó 

 ondóhólyag. 



66 ábra. Fonalröpítő, parittyázó Farkaspók (Lycosa 

 amentata), nagyítsa : c, </ = szélirány, a = a fonal meg- 

 erősítési pontja,, <í,// = a fonal állása a röpítés kezdetén. 



67 ábra. A hálózatokésalakok működési rendszere; 

 a = ifjú nádipók, b = kifejlődőt! nádipók, < Singa kerek- 

 háló állása, <l = leskelődő Vídrapók, e, f = leskelődő 

 Marpessák (Ugrók), f/ = Ugró, elhibázott ugrás után a 

 vízbeeséstől egy fonal által megóvva, /i = vízjárő Kalóz- 

 pók, £ = Buvárpók :i víz színe alatt. 



Fig. 54. Radnetz der /illa Strömii, natürliche Grösse : 

 a = der mit der Wohnung communicirende, freie Spei 

 chenfaden, b = Wohnung. 



Fig. 55. Theridium, vertierter Schirm (vergl. T. n, 

 Fig. öii, i), halbe Grösse. 



Fig. 56. Enyo germanica, schoberförmige, aus Hölz- 

 chen und Erdkrümmchen zusammengewebte Wohnung, 

 natürliche Grösse. 



Fig. 57. Coelotes atropos, unterirdische Röhre, verklei- 

 nert; a = trichterförmiger Ausgang, 6 4= Eiersäckchen. 



Fig. 58. Wohnung der Clubiona pallidula ; a, b — 

 Ausgänge. 



Fig. 59. Röhrenwohnung der Nemesin Sauvagesii mit 

 einer auf gefilzter Angel gehenden Thüre. 



Fig. 60. Taucherglocke der Argyroneta aquatica ; / = 

 Befestigungsfäden, U = (Hocke, / = Luftblase. 



Fig. 61. Töpfchenförmige Wohnung der Diaea globosa 

 im Grunde einer Blüthendolde, verkleinert. 



Fig. 62. Röhrenmündung der Trochosa infernalis mit 

 dem Wasserschutzdamm. 



Fii;. 63. Wohnung der Trochosa cinerea und ihre 

 Sicherung in Gerollen, welche der Ueberfluthung ausge- 

 setzt sind. 



Fig. 64. Wohnungscolonie von Epiblemum scenicum, 

 unter Rinden. 



Fig. 65. Linyphia, Stellung während der Paarung; 

 a = rf , b ~ 9 , // = die uns dem männlichen Taster her- 

 vorquellende Spermablase. 



Fig. 66. Fadenschiessende Lycosa amentata, vergr. ; 

 c, d = Windrichtung, a = Befestigungspunkt des Fadens. 



(/. h = Stellung des Fadens hei Beginn des Schiessens. 



Fie;. 67. Las Thätigkeitssystem der Netze und For- 

 men : a = junge Rohrspinne, b — entwickelte Rohrspinne. 

 i Singa-Netzstellungen ; d = lauernde Dolomedes, e, f 

 i : lauernde Marpessa t Springer), g = Springer mich ver- 

 fehltem Sprung durch einen Faden vor dem Falle ms 

 Wasser gesichert, h = Wassertretende l'irata, i = Tau- 

 cherspinne unter dem Wasserspiegel. 



