xvr 



ket jjerez aktl tökéletesen kiszárad a vegtest, mely most üres es nem esik többe ussze. Az elutesttel való 

 összeillesztés úgy történik, hogy egy vékonyka fácskát faragunk, azt az egyik végével beszíu-juk az elötestbe, 

 ott, a hol a nyeleeske darabkája követeli ; a kiálló véget ragasztékkal kenjük be s ekkor óvatosan reáhúzzuk 

 a kiszárított végtestnek az üvegcsőről nyitva lekerült nyelecskéjét. Az elötest chitines voltánál fogva nem 

 szorul külön eljárásra. 



Az így kikészített állatot azután fmom rovartüre tűzzük, ugy, hogy a tü nem a mellrész közéjéébe 

 — hol a meghatározásra nézve sokszor igen fontos liátgödor vagy res Lithato. hanem ettől kissé jobbra 

 áthatoljon. Az állatokat azután épen úgy tartjuk, mint más rovarféleket, t. i. jól záró, parafával kirakott, 

 sima papírral kiragasztott, üveges ládákban. Minden faj elé vagy möge odatüzzük a hozzá tartozó feliratot. 



Tagadhatatlan, hogy a száraz gyűjteménynek vannak bizonyos előnyei ; de vannak bajai is. A szí- 

 nek és rajzok megmaradnak s egy szépen szárított Epeira, Marpessa, vagy Eresus sor valóban a szmektől s 

 a fénytől csak úgy ragyog ; de a tárgyak szerfelett törékenyek s a meghatározásokra nézve oly igen fontos 

 zár vizsgálata sokszor majdnem lehetetlen, mert az igen rövid gyújtó távolságú nagyitóval, a melyi-e reá- 

 szorulunk, a tü miatt nem férhetünk hozzá. A mellett a színre nézve különösen a pókoknál áll az öreg 

 Linné mondása, hogy t. i. abba túlságosan bízni nem szabad. 



A borszeszes gyűjteménynél a színek sokat vesztenek ugyan, de a nyereség az, hogy az állatok 

 minden részét mindenkor minden oldalról bátran és biztosan megvizsgálhatjuk. 



Még a borszeszes gyűjtemény felállításáról is méltó néhány szóval megemlékezni. Tartozik hozzá 

 egy jól záró üveges szekrény, melybe kellő mennyiségű, erejű és szélességű polczok alkalmaztatnak; ez a 

 szoba árnyékosabb helyén állíttatik fel. Hogy a tért kíméljük, az üvegeknél arra kell ügyelnünk, hogy szá- 

 juk hajtókája ne legyen nagyobb átmérőjű, mint az üveg teste maga ; így azután szorosan, közök nélkül 

 sorakoztatjuk az egészet. Az alrendek, családok stb. úgy jeleztetnek, hogy közbe helyezünk szépen gyalult, 

 üvegmagasságú és vastagságú fákat, a melyekre az Mlető feliratokat reáragasztjuk. Kiválóan díszes, nagy 

 példányok úgy is alkalmazhatók valamivel tágasabb üvegekbe, hogy oly üveglemezeket vágatunk, a melyek 

 beférnek. Ezekre ragasztjuk a pókot természetes állásában, ugy, hogy az állatot kiveszszük a borszeszböl, 

 itatópapiron külsejét jól megszikkasztjuk : ekkor az üveglemezre egy gombostűfejnyi, forrón es igen sűrűre 

 olvasztott arab gummit cseppentünk, az állatot hasával e cseppre nyomjuk s leszorítjuk addig, a mig a 

 gummi megszárad ; közben a csipeszszel megigazgatjuk a lábakat. Mindezek után beteszszük az egészet az 

 üvegbe s óvatosan feltöltjük borszeszszel. Az ilyen példányok nagyban emelik a gyűjtemény külsejét, kiváh 

 ha a szekrény belső fala fehér, az egyes üvegeket pedig fekete lemezekkel választjuk el egymástól. A pola- 

 rizáezió itt a világosságot az áUatra gyűjti s ez igen jó benyomást tesz. 



Mielőtt, hogy a vizsgálásra tartozó fejtegetésbe bocsátkoznék, meg arról akarok megemlékezni, 

 hogy a gyiijtemények csinossága, tisztasága mellett ne feledkezzünk meg a humanitásról sem : czéltalanul, 

 lialonn-a öldösni oly állatokat, a melyek a végén is egy fontos munkakört töltenek be a természet háztar- 

 tásában, nem dicső dolog. Pontos meghatározásra csak a teljesen ivarérett példányok alkalmasok, ezért csak 

 ezeket kell gyűjteni ; egy jiillantás a nőstények zárjára, a, hímek tapogatóira elégséges utl)aigazito. 



2. A vizsgálásról. 



Igazságszeretet, szigorú tárgyiasság, a minden tudiis anyja: a, tapasztalás által nevelt és megélesí- 

 tett itélőtehetség, a szem alkalmazkodási képességének gyakorlás által való fokozása,, nyugodt kez, erős 

 akarattal párosult szívós türelem, éles, tisztán mutató nagyitóűveg, egy szerenyebli mikroskóp s még egv 

 pár egyszerű eszköz — mindezekhez pedig egy joj megválogatott könyvtár, a melyre nézve az első kötet 

 irodalmi s a második kötet bii-áló része fölvilágosít : ezek képezik a vizsgálás alapfölteteleit es főszüksegeit. 



Ezekkel fölszerelve, bepillanthatunk a szervezetek csodás kis mindensegebe, s minden pillantás az 

 élvezet mellett tanúságot fog nyújtani. 



Első sorban meg fogjuk látni egyazon szervezeti alaptervnek a viszonyokhoz es illetőleg a feladat- 



