SECTIO I. OSZTÁLY. 



THERATKICAE. HÁLÓZOK. 



[HfjKiriiov = vadászháló.) 

 SUBORDO I. ALREND. 



() R B I T E L A R I A E 



(Orbis r= kerek ; tela = Kzövet ; a háló alakjáról.) 



KEREKHÁLÓSOK. 



A l'ejmell fejeresze lelaiiuló : a, homlok szele és az alsó szenisor közepszemei között elterülő ter 

 keskenyebb vagy legalább nem szelesebb annál, mely az alsó és hátsó szemsor középsői között elterül. 



A lábvégek hármas karomrendszerrel: a bordáskarmok erős kumpíival es sürfin álló bordákkal; a 

 sámja-karom hosszú-kampós és a tövén tompafogacsos. 



Az első lábpár hosszabb a többinél (Cercidia kivételével). 



A fonók rövidek ; a felső és alsó pár egyenlő hosszaságú. 



A háló, sokszögű keretben a központi hi1 indub'i küllőket es küllőről küllőre csigavonalban veze- 

 tett, ruganyos összekötő fonalakat mutat. 



A kerekhálósok szervezet és életmód szerint okvetetlenül a rend typikus kepét szolgáltatják. A mód, 

 a mely szerint a termeszét tünetkörebei befolynak, a voltakepeni «pókmód» következőleg jellemezhető: az 

 üres hézagokon uralkodnak, ott foglalnak álland(í működési tért, a hol a repülő állat is epén csak átrójiülhet, 

 de meg nem állhat. A biológiai túlsúly a háló jelenlétében fekszik. 



E tulajdonságnak főeszköze a geometricus alakzatokat képező, egy sikban kifeszitett kerekháló, 

 melynek alkalmazása mindig a körülmények szerint történik : felállításának végleteit képezi a függőleges és 

 a vízszintes állás s ezek köze esnek a dűlt állások véghetetlen sorai. 



A hálókötö képesség nem egyforma, s az alrend második alcsaládjában — a Torkosoknál — látha- 

 tólag csökken. 



A függőleges es dűlt hálón mindig fejjel lefele állanak ; a függőlegesen mindig a védettebb oldalon, 

 a dűlt és vízszintesen mindig az alsó oldalon tartózkodnak, illetőleg rejtekökből oda közlekeckiek. 



Lábaik szövésre és a fonalakon való kapaszkodásra alkotottak, mi különösen a végiz bizonyos 

 merevségéből kitimik, mely a lábvegnek behajlását engedi, a kihajlást — helyesebben áthajlást — kevésbbé 

 engedi s oka annak, hogy a földre érve, e pókok úgyszólván lábujhegyen járnak, snua síkokon megfogódzni 

 tehát haladni majdnem képtelenek. 



Alaknagyságra nézve fokozatosságot mutatnak, minthogy ez a mogyorónagyságtól a kenderszem 

 nagyságig megfigyelhető. E szerint alakulnak a halok is, jelesen a fonalzat erejére nézve. 



