I. ORBITELARIAE. 



Q 1. KEKEKHÁLÓSOK. 



FAMiL.I. CSALÁD. EPEIROIDAE. KÜLL(")SZ()Y()K. speichenweber. 



{STTSíoódJ = feszitcui; a küllöfoualak feszítéséről.) 



suBFAM. T. ALcsAiÁn. EPEIRIN.AE. KERESZTESP(')KOK. k k e n z spin nen. 



GEN. I . NEM. AP.GTOPE. Di-F. 



( Aiiytnity, = mytlmloiriai név. ) 



Siiii. 1.S25. Sav. et Aud. «Desoription de rEgypte» IT ed. XXII. 

 Vide : Thorell «On Europ. Spid.» p. i9 et ."il. 



Díszes külsejű, nagy pókok. Az elötest mellresze kikerekitve-lelapitott ; a fejrész kicsiny. A vegtest 

 tarajos vagy hengerdeded-hossztojásrlad. A fonók a hasfelé toltak, úgy, hogy a vegtest vege felettök tetemesen 

 kiáll. Az alsó szemsor a homlok elén ngyszinten a hátsó oldalszem is : a hátsó sornak ket középső szeme a 

 fej búbján kissé hátratolva, minek folytán a hátsó szemsor erősen behajtó. Az alsó sor szemei egymásközött 

 egyforma távolságra állanak, a hátsó sor közép szemei az oldalszemektöl kétszer akkora távolságra esnek 

 mint a mekkora a távolság a kot közéjjsö szem között. 



A hmiek a nőstényekhez képest igen kicsinyek es karcsuk, kevésbbé diszesek,hasrészök sohasem tarajos. 



E szép pókok buja növényzetű, árnyékos, kissé nyirkos helyeken szövik nagy terjedelmű, függőleges 

 kerek hálóikat. E hálók rendesen a teresétől kifutó s a szelekig nyúló, kígyózó szalagot viselnek, mely ren- 

 desen lefele hatol. Áttelelő petéiket igen mesterséges, csnporalaku biiroklia szőve, a növények törzsen, közel 

 a földhöz erősítik meg. -Júliusban ivarérettek, petéiket szeptemlier \ege felé rakják le, mire elpusztulnak. 

 Hazánkban ket faj el. 



SPEC. l.FA.T. ARGIOPE LOBATA. (Fall.) TAEAJOS ARGIOPEPÓK. gelappte akgiope. 

 (IX. tábla 192 9 , 193 cf , teim. nagys.) 

 (lnlins;= karaj, taraj, taréj, pM. a kakasé ; a 9 végtestén lévő csücskökre vonatkozik) 



.S'í/íí. 177:2. Arnnea lohntet Pallas. «Spie, zool.» I, iáso. !•. 

 Yide : Thorell «Kemarks» p. h'ÍM. 



? Törzsének felülete fehérlő- atlaszfenyű, majdnem ezüstös : a vegtest oldalai negy-negj' csücsökkel. 



A vegtest szélességénél kevéssel hosszabb, lelapitott : mimlket oldalán vízszintesen fekvő négy 

 csücsökkel, melyek közül az első a legkisebb, a ket közbelső a legnagyobb, valamennyi húsos ; együttesen 

 a kakastarejra emlékeztetnek. A testtörzs felületet tinóm, ezüstszínű, fénylő szőrözet bontja. A lábak világos 

 földön sötéten és sűrűn gyürüzöttek. 



A lábak aránya 1, 4, 3, 3. 



Világos színezet. A fejmellen a fej beigtatásától kezdődve két oldalt egy-egy barnás sáv, mely a 

 nyelecske táján egy harántos öv által egyesül. A vegtest csücskei közül a második, harmadik és negyedik 

 az előszélen fekete. A mellvért közepe világos ; szélei szeles, barnás, néha szakadozott szegelylyel. A has 

 sötétbarna, mind a ket oldalán ket vagy három világosabb folttal : kiizbul - a fonók előtt — egy ilynemű 

 pettyel. A szájreszek es végtagok sárgások, az utóbbiak sötétbarnán karikázottak. A tapogatók sárgások, 

 egyszínűek. 



.■\z oldalszem-párok csücskösen kiemelkedő közös domborodáson állanak. Az alsó sor közepszemei 

 kissé kiemelkedők, a, hátulsó soi'ei megfekvők. 



A zár szeles, erősen kiemelkedő keretet alkotva, széles, felálló, kurtakampós nyujtványnyal védett. 



Ríertekek : ? Törzs 17 "';„, 



1 Lal)par :'> 1 u 



