I. ORBITEI.ARIAE. 24 I- KEREKHÁLÓSŰK. 



SPKC-. 17. FAI. F]PEIEA VICTORIA. (Thor.) VICTolllA K. victorien k. 



(victniia r= í;_VÖ7,flf!n, (le iii'lí név is) 

 Viile : Thorell «lí iiuirk.s» \i. i21, "-Jfi, ."h'il. 



? A két első liílipár czombja felül bebarnítvii, a vegtest hátán sárgás fehér, barnán pettyegetett 

 fditlon egy tölgy falé vei alakú világos, viaszszerü rajz. A zár fedőlemeze szélességénél sokkal hosszabb, 

 durván harántrovátkolt és hosszú, finom hegybe végződő. 



A törzs egészben nyúlánk ; különösen a vegtest hossztojásdad, ebil hátul majdnem egyforma 

 magasságú, elkerekitett vegével a fonók felett kiálló. 



Világos barnássárga alapszínű. 



A fejmell szélességénél sokkal hosszabb, sárgásbarna : a fej jol elválasztva, felier szőrrel boritott, 

 mely szőrözet a hátgödörnél kezdődik; a mellresz módosan t-s elkerekitve domboiu, a hátgodör mugott 

 szőrtelen, szélein fehér szörsávval szegélyezett: a mellvert fekete, fehér szőrözettél gyéren lioritva, minden 

 csipö előtt egy kis felier üstökkel. 



A rágok kissé terdszerüen domborodok, a domborodasou, illetőleg tavukon sárgások, egyel)kent síitet- 

 barnák. Az állkapcsok és az alajk egyszínűén barnássárgák. 



Az I. es II. lábpár czombjának (femur) felülete bebarnitott, végen enyeszve-gyürüzött ; a terd- 

 iz elöl elesén határolt sötét barna gyűrűvel : a. szár közepén es vegén hasonlóan, ugy szinten a Iribveg 

 második ízeké (metatarsus) az utóbbihoz hasonló gyürüzettel. 



A Ill-dik és IV-dik lábpár czombja egyszínű sárgabarna, vegén határozottabb sötét gyűrűvel, a 

 többi izeke az I. es II. lábpárehoz hasonló. 



A vegtest szőrös sárga ; barna pettyegetett földon egy tolgylevél alakú, világos sárga, a végtest elején 

 kezdődő, de a fonókat el nem érő czímert visel, melynek közepén és hosszália rendezve ket sor elmosódó, 

 barna. Unom petty látható. E czimernek hat oldalkaraja közzül az első kettő hátul alig eszrevehetőleg 

 barnán szegélyzett, a többi belsejeben barna, u^y, hogy a sárga szin a barnát szegélyezi. Oldalt e czímertöl 

 minden oldalon ket sor szabálytalan abiku sárga folt, melyek kozid a czimerhez legközelebb álló a czimer 

 barna karajainak szegélyébe olvad. 



A feketebarna has közepén egy világos, sárgásfehér csík, mely a fonok előtt megszakad, ugy, 

 hogy közvetetlenül a szemölcsök előtt egy pettyet alkot : ket oldalt e középcsíktól alalcu, gyakran szaka- 

 dozott, fehérsárga foglalat; az alsó fonopiirtdl oldalt egy-egy nagyobb, a felső párt()l oldalt egy-egy 

 kisebb sárgafehér petty. 



A középső szemcsoport négy szeme deréknegyszögbe elhelyezve, az oldalszemekKil kétszer akkora 

 távolságra a mekkora a közepszemek közötti távolság. 



A zár gyantaszerűen áttetsző, sárga; fedő lemeze korsófid módra cs^ görbült, szélességénél legalább 

 négyszer hosszabb, harántul es különösen a zárra néző oldalán durvá)i rovátkolt, a vegén gyorsan hegyesedve 

 vékony csúcsba végződő; a legbiztosabb ismertető jegyet képezi. 



Mertékek: ? Törzs 1:5- !.■) »'/,„ ebből 



fejmell li » 



I lábpár ŰO » 



d' Kisebb, karcsúbb, színezete a nőstényével azonos ; az első es második láhpár felülete kevesbbé 

 barnított; a második lábpár szára a vége fele vastagodott, e vastagodás belső oldalán több apróbb tüske 

 közzül négy nagy tüske kiáll. 



A tapogató igen kurta, Inmkója igen tetemes; a térdiz felül ket szemölcsszerű dudorral, vastag- 

 ságánál nem hosszabb ; a szárizék kurtább, kifelé es oldalt egy szeles, va.skos, felülről tekintve bárdszerü, 

 egyenlő szélességű tarajt bocsát; a pikkely keskeny, oldalt és befele fordított; nemzőszerve a belső oldalról 

 és kissé alulról tekintve, egy, a pikkely csúcsa alól le- és kifelé kanyargó erős és hegyes, horogszerű nyujt- 

 ványt mutat, melynek hajlásalmn meg egy hegyes tövis látható, e iiyujtvariylidz, kn uhcil egy ívesen elvágott 



