I. OEBITELAHIAE. 25 I- KEREKHÁLASOK. 



szeles ós simaszelü lemez esatlakozik, e leinezliez kivulrcil ismét e.nv lemezszerű, keskenyebb, elkerekitett és 

 kissé fogacsolt lemez alkalmazkodik. A külső oldalról tekintve e'^y kerek gynjti") látható s egyszersmind az 

 is, hogy a szelesebb lemez külsii sarka éles fogban végződik. 



Mertékek: d" Törzs S--2 '"/„, cbbíil 



fejmell '.i'5 » 



T liibpiir iti-4 I) 



II .. r.í " 



III .) .s-7 » 



lY « 1 1»-:; » 



Ismerem , erdélyi reszekliöl : Kolozsvárról, Gyekéből (a hímet Sfhuszter Károly ur fedezte fel 

 Kolozsvár kornyéken): magyar részekből: Budáról (B. M. Ankertöl), ugyaninnen «Rashegy» (Mnz. gy. 

 Pável), Rákos Palotáról (Pável). Ugy látszik, hogy ez a faj az aljakat, rokona — a következő faj ellenben a 

 hegységet kedveli. 



SPEC. 18. FA.J. EPEIRA C'EROPECiIA. (Walck.). VIASZOS K. wachs k. 



(;f*AOö^^ ^= viasz , TtK'/'O'^ ^^ ítíhéi; a véjítest toífívlevélalakn rajza színére vunatkfizik.) 



Si/ii. ]si)-2. Arancn cimjnt/l,! Walckenaek «Fauue Parisu II, p. init. 

 Viile : Thurell «Remarks» p. 2i, 25, 551. 



'i Az I. es II. lábpár czombja alul rovid-esikszerüen liebarnitva. : a vegtest hátán, barna földön egy 

 viaszszerű, elején kétszer A. szerűen elágazó sárgásfehér rajz ; a zár feilíilemeze szelesen szivalakú, szélessé- 

 génél alig hosszal)b és hirtelenül árszerű csúcsban végződik. 



A fejmell vörösbarna szélességénél hosszabb, fejerésze jól elválasztott, fehér szíirrel borított, a 

 szőrözet a hátgödörből indul. A mellresznek a hátgiidrön túli tere kopasz ; oldalai h-herszőrösek, néha igen 

 finom, fehér szörszegélybe foglaltak. A mellvért vörösbarna, gyéren álló, hosszú, sótet szőrökkel fedett. 

 A rágok egyenletesen az állkapcsokra haj'lók, egészen vörösbarnák. 



Az állkapcsok es az alajk egyszműen vörösbarnák. 



Az első es Il-dik lábpár czombja különösen alul egy csikszerű, vörösbarna folttal. A lábak szme es 

 gyűrűzete egy'ébként az Ep. Vietoriáehoz hasouh'i. 



A végtest meglehetősen szeles-hossztojásdad, hátul alacsonyabb, a fon(')k felett elkerekitett és vala- 

 mennyire kiálló. 



Czimere élénken sárgásfehér, viasz kinézésű, igen symmetricus es kirivó rajzzal, mely ket egymás- 

 felett álló széles, X alakú ágpárból es ezek alatt s hozzájok sorakozva három ( ) alakú, a fonókig le nem 

 erő, fokozatosan kisebbedő foltpárokból áll. Az ágpárok közötti tér sötebarna földön sárgásfehéren, finoman 

 pettyegetett ; szegelyzete az egész rajznak sötét feketebarna s e sötét szegély mind kétoldalt egy többször 

 kigyózó sárgásfehér szalaggal szegélyeztetik. 



A has fekete; a közepén egy széles, sárgásfehér hosszcsikkal, kétoldalt egy szikadozott, enyésző, sárgás- 

 fehér ( )be foglalva. Az alsó fonópár mellett egy szabálytalan alakú apró, sárgásfehér foltpár; a felső fonók 

 mellett hasonlólag egy igen apró foltpár, a fonók felett, azokat mintegy köritve, egy flnom sárgásfehér 

 íves vonal. 



A középső szemcsoport derek négyszögbe elhelyezve, egyébkent az Ep. ^'i(•foriaehoz hasonló. 



A zár fedőlemeze sötétvörösbarna, szélesen szív vagy inkább liagyuia;il;iku. durván szemcseszett es 

 csúcsba végződő, lapos, e faj legjobb ismertető jele. 



Mertekek: ? Törzs II '"„„ el.ii..l 



fejmell '. •!"•'> « 



I lábpár 1 4-Ö » 



HERMÁN OTTÓ : MAGYAKOBSZÁG PÓK-FAT'NÁ.IA. III. HERMÁN OTTO : UNGARNS SRINNEN-FAINA. III. 4 



