T. ORBITELAKIAE. 3i '• KEREKHÁLftSOK. 



SPEC. 1. FA.T. CYRTOPHORA CONICA. (Pall.). KCPOS KÍ'iLLŐPi )K. konische spkkhenspinne. 



(conns — kú]i ; a végtést magas pnpjára ozéloz ; a «kiillö. a IVhér lálii'znmliokia s a hálóra is vonatkozik.) 



.S'//íí. 177"i. Ariinca conica Pallas nSpicil. znol.» I, '■>. p. 18. 

 Vide : Thorell «P.eiaí;rks» p. IS. 



? Rőtet alapon tarka szmü. A hat impja szi-les alapliól indulva magasra emelkedik es kissé 

 hatrahajló. Valamennyi lábpár ezomlija-tövt'n alabástrom teher es kissé áttetsző. 



Az alak kurta, zomok. aránylag kis l'cjmellel : a vegtest, a kup tfiján merve, szélességénél magasabb 

 magasságánál valamivel liosszalib. 



A fejmell igen módos fejlödesü, sötét vörösbarna : fejeresze jol elválasztott es j(íl kiemelkedő, a 

 kerekded mellrésznél keskenyebb. A mellvért gyéren szőrös, vörösbarna ; a rágok tövüktől domborúan, kissé 

 térdszerüen kihajlók, vörösbarnák ; az állkapcsok es az alajk töve vörösbarnák, széleik szélesen rozsdasárgák. 



A tapogatók végíze fekete s csak töven sárgás, az alapizek áttetszően sárgásfehérek. A czombok 

 tövüktől egeszén középen felüligalabastrom fehérek, végükön szelesen feketebarnán gyűrűzve ; a több 

 iz igen sürün feketebarnán gyűrűzött. 



A végtest színezete változó: felül tobbnvire feketebarna,, a hát elején oldalt ket terjedelmes, sárgás, 

 nagy folt, mely elöl összefoly; az összefolyás csúcsában (|) szerű világos felieres jegy, melytől azután egy 

 sokféleképen megszakadozott sárgás folt keresztszerüen indulva, a pnp csúcsa előtt hegyesen végződik, 

 inkább hátrafebil mint oldalról, de mind a ket felöl, ket-ket csipkeszerü foltocska igyekezik a csúcsra, a 

 fonóktól pedig a csúcsig egy sárgásfehér szalag vonul mely egy-ket keresztvonás által megszakíttatik. Az 

 oldalak alja fahejszm es sárga vegyületű. A has fekete, a fonok előtt egy harántfekvő nagy, sárgásfehér 

 foltpárral. 



A szemcsoport (lásd II. 4 t. 70 a) mindkét sura kihajlu, az alsó sor kihajlása tetemes. A közepcso- 

 port négy szeme közül az alsó pár távolabb áll egymástól mint a hátsó pár : a két pár közötti távolság ismét 

 nagyobb annál, a mely az alsó pár között létezik. Az oldalszemek egymás között jól elválasztottak s a hátsók 

 annyira esnek a közepcsoport hátsóitól, a mekkora távolság az alsó és hátsó középszernek között. 



A zár kidagadó, ket harántfekvő gombszerü dudorodást mutat, melyek között a világos, gj-antaszerű, 

 vézna fedőlemez könnyeden lehajlik anélkül, hogy a gombok határát meghalarlná. 



Mertekek : í Torzs a fejtől a fonókig 7 '"/„, 



11 11 11 púp csúcsáig ....'■• 11 

 a fejmell i-2 » 



Néha egészen fahéjszmű : niiiskor barna oldalak nullett k-velalaku fehéres rajzot visel a hátán, vagy 

 bavna hát mellett oldalaiban világos. 



d* igen karcsú termetű; lábai a nőstényéhez hasonlók, az elötest élénk vörösbarna, a vegtest fehéres 

 oldalakkal, felületen barnás ; a púp módos és nyergesen válik ki a hátliól ; a végtest egészben kisebb az 

 elötestnél. A láliliak nem feltűnően hosszuk. A tapogató sárga, pikkelye jól bemélyitett, kerekded kanál 

 alakú, barna, oldalt befele fordított s belőle dagad a nemzöszerv, mely vastagságánál hosszabb s ket barna, 

 chitines, fénylő, hajlott lemez között sárgás hártyát mutat, az egyik lemez kissé kampósan hajolva tompa, a 

 másik erős, kurta körömben végződik. 



E szép pók kertekben es az előhegysegek liokros helyein nem ritka s tavaszi es őszi nemzedékkel 

 dicsekedhetik. Hálója a legszebb kerekhálók köze tartozik, a. mennyiben küllői és csigafonalai igen sürüek es 

 szabályosak : a mellett nem ritka, hogy e hálók keretfonalai ö — (1 ölnyi távolságra álló fákat kötnek össze. 

 A kertekben, nevezetesen a régibb babkarókat kedveli, hol azután nappal gyakran az elálló kergék alá 

 vomil meg. Hálója után úgy is felismerhető, azáltal, hogy a háló tércséjétöl lefelé egy sorba rakja es gön- 

 gyöli be prédáját. Párzását nem ismerem. 



