I. OKBITEI.ARIAE. 37 I- KEIiKKHÁLÓSOK. 



ilven színűek á tapotíatok is. Az állkapcsok és az alajk lianiások. A lábak vt-kunyak. rövidkék, rozsdavörö- 

 sek ; az I. es II. lábpár ozoinlija, ugy a IV-dik láhpár ket vegize is lieliaruitottak. 



A végtest tojásdad, barnásvörös ; közbül egy elmosódó, oldalt egy-egy szakadozott világosabl) esik ma- 

 radványaival. A középcsik maradványaihoz a végtest elején es vegeu egy-egy fekete i'oltpár alkalmazkodik. 

 A has barnavörös, kitüntetés nélküli. A középszemcsoport derékuégyszöget képez s fekete, kiemelkedő 

 teresén áll; a szemei közötti távolság megfelel annak, a mely a közép- es oldalszemek között létezik. 



A zár aránylag nagyocska, rozsdavörös; barom egyenlő, fénylői, elkerekített, kis karajból áll. 



Mertekek : 9 Torzs '.'■•S "','„, ebből 



fejmell I''| I) 



I lábpar '■'< » 



■f ismeretlen. 



E kis pók, melynek szövetét nem ismerem, rendesen kövek alatt találbató, még pedig leginkább 



nyár derekán. Életmódja, szemállása szerint átmeneti alak a kereklialósok es liurukkötők között. Nem epén 



gyakori. Ismerem magyar részekből : Rakamazról (kincstári berkek) es < »-Huttáról (Borsod. Bükkhegység). 



Nagy-Szebenböl Sill közölte. 



GIN. ■"'>. NFM. CEHCIDIA. THOR. 

 ^XEii/.'l'i = vetélű, Webersu/iitíclieii. A vértest alakjára vuiiatkozik). 

 Síjn ISIií». Thiikell «(_)ii eiii-iip. Siiicl.« \\. 58. 



A lábak liosszaránya 4, \, i. '.\; ^ a test kemény, pontozott bőrrel fedett. A vegtest elöl csúcsos 

 ö e csúcsossággal a mellrész felett kiáll : az alsó fonók előtt egy (nehezen kivehető) harántrés. Egyéb- 

 ként a Singa nemnek megfelelő, nevezetesen a S. sanL'uineát megközelitö alak. 



SPEC. l.FAj. CEKC'IDIA PROMINENS. (Westk.). HÁTAS VETÉLŐPÓK. buckei, schiffspinne. 



(|iiiiiiiiii('ii flü-, kiállani ; a véfítestiii'k az fliltestre való fcilfekvésére vonatkozik). 



Síjii. 1N.")I. Epeira 2'riiminenK VVestrinu «Fcirteckeii» \>. 3.5. 

 Viile : Thlprell «Pieiiiaiks» p. 30, 554. 



9 Elénk fahéjbarna; csíkszerű, szakadozott hátrajzzal; vörösessárga sürün barnán foltozott és 

 gyíírtízött lábakkal ; a fejmell elénk vörösbarna alapon sötétbarna csíkos. 



Kis alak. hosztojásdad, felül kissé lelapitott, elöl csúcsos végtesttel, módosan fejlett lábakkal. 

 A végtest kérges tapintású. 



A fejniell módosan fejlett, fejerésze jól kiálló, oldalról tekintve kissé íves ; a mellrész domborodó, 

 módosan széles; mindkettő élénken világos-vörösbarna. Az oldalszemektöl kétfelöl és kissé összehajolva ket 

 széles sötétbarna sáv fut, mely a hátgödörbe egyesülve enyészik ; a mell oldalain hasonlóképen sötét sáv 

 voiuil szegélyképen, mely a szemek fele enyészik. A mellvert, alajk és az állkapcsok feketeharnák. A hom- 

 lok a rágok felett kissé kiáll ; a rágok világos sötétbarnák, tövüknél kissé térdszertíen kihajlók. 

 A tapogatók vörösessárgák, a negyedik íz vége barnavörös gyűrűvel. A lábak vörösessárgák, az első lábpár 

 czombja majdnem tövig vörösbarna, töve körül vörössárga gyűrűvel; a többi czomb inkább foltos mint 

 gyűrűs. A lábak többi íze szé]3en gyűrűzött s a szár és második lábvégíz a középen is gyűrűt viselnek. 



1 A negyedik lálipár túlhosszasága 5 *'/m , niflyet többek köziitt Mf.noe A. « Preussisclie S])iuuen » (i. 80. sub «Cevceis» meglevőnek 

 állit, igazabau oly subtilís, bugy legpontosabb, ismételt méréseim sem bizonyitliatták be, s inkább kitiiut, hogy az I. és IV. lábpár kiizl 

 egyeulű liosszaságu s a IV. labpár bosszasága alig számbavebetöleg nagyobb; a hinicknél az elsü lábpár épen határozottan hosszabb 

 a negyediknél. 



