I. ORBITELARIAE. 38 1- KEREKHÁLÓSOK. 



• A végtest hossztojásdacl, kissé lelapitott, elöl csufsos: felületén, kivált elöl, egyenletesen, durván és 



mélyen pontozott; kérges keménységű. Alapszíne faliejbarna, sárgával és sötétbarnával elegyített; 



a esúcsosodástól közel a vegtest közepéig egy egyenetlen szélű, világos vörösessárga csík vonul ; néha az 



oldalak is kissé világosodok. A has vtirösbarna, oldalt elmosódva sárgásán szegelyzett. A fonók előtt egy 



kis o szerű haránthasíték áll, melynek rendeltetése ismeretlen. 



A hátsó középszemek nagyobbak az alsóknál, mind a négy deréknégyszögben áll, a rágok tövétől 



távolabbra mint egymás között. Az oldalszemek közel erintkezíik, a hátsók az alsóknál nagyobbak, távolságuk 



a közepszemektöl alig akkorra a mekkora a köz az alsó sor közepszemei között. 



A zár hátrafelé egy-egy fénylő vörösbarna félkarikát alkot, melybe a széles, sárgás, elől elkerekített, 



durvás felületű fedőlemez nyelvszerüen befekszik. 



Mértékek : 9 Törzs 5 «/»' ^bböl 



fejmell 'i » 



I lábpár 4-2 I) 



■■/ A nősténynek egészen megfelelő színezet mellett egészben valamivel sötétebb. Nem igen 



feltűnően bár, de karcsú jól fejlett előtestesttel és fejlett előlábakkal, melyek a IV. lábpárnál hosszabbak. 



A tapogató vöröses-sárgás kurta nyelén, melynek térd- és eltörpült szárízén néhány hosszú serte áll ; 



pikkelye l)arna, kanálszerű, oldalt és befelé fordított; nemző szerve jól kidomborodó, sötétbarna, feljülröl 



tekintve közel a tövéhez es oldalt (kifelé) egy tetemes hosszúságú, karcsú, tompavégű embolus 8arkant3'ú 



módra meredez. t,^, ,,, , . ,„.. . , , , „, 



Mertekek : cf Torzs 4 ""'jm ebből 



fejmell Í2 » 



I láljpár ri i> 



IV lábpár .... 4-.'J II 



Nem épen gyakori, sásban és bokrokban elő igen csinos kis pók, mely tavaszszal ivarérett. Hálóját 

 nem ismerem. Ismerem az Apatin melletti cserjésekből, Ogradeuáról (Fraczila), Tokajból (legelő). 



GKN. G. NEM. ZILLA. (C. K.) 



(Zillii =• bibliai név, Lamech ueje.) 



Síjii. 1834. C. KucH in HeiTÍch-Seliafters «Deiitschl. Ins.» 125, 19 ad partém, 

 Viile : Thorell «On enrup. Spid.» p. 59. 



A hátsó sor oldalszemei ugyan e sor középsőitől a nőstényeknél nem állanak távolalibra mint a 

 középszemek egymás között — valamivel távolabbra a hímeknél. A hátsó szemsor felülről tekintve majd- 

 nem egyenes. A homlok nem áll ki a rágok töve felett. A fejmell aránylag keskeny. A has szélesköi'ded, 

 kissé lelapított. Az el/ilábak hosszuk s a két lábvégíz a szárhoz képest kissé hirtelenül vékonyodó. Az 

 egyes fajok rajzban igen hasonlók s csak a uemzörészekben feltűnő különbségek alapján biztosan megkü- 

 lönböztethetők. Kerekhálóik mellé rejtet szőnek ; némelyek a havasokon tetemes magasságban is tartózkodnak. 



SPEC. 1. FA.i. ZILLA X NÜTATA. (Cl.) X JEGYŰ ZILLAPÓK. x-zillaspinne. 



(x uotata ^" X betűvel jegyzett; a végtest elején állú rajzra czéloz). 



S'í/íí. 1757. Araneus littera x notatiis Clerck «Araii. Suee.» p. iC. 

 Vitle : Thorell «Reiiiarks» p. 31. 



9 Zöldessárga,, barnással elegyes: a végtest elején, első pillantásra otromba x-nek tetsző sárgásfehér 

 jegy. Kordéd, láthatólag lelajJitott vegtest, keskeny rozsdabarna elötest es hasonló színű lábak, bebarnított 

 ízekkel. 



