I. ORHITKLAKIAE. 49 I- KRRF.KHÁI.nSOK. 



igen kicsinyek, a középsőktől távol;il)bra esnek mint ezek egyniásti')! : a sor konnvcden lieliajli). A liatsó- 

 sor tetemesen kihajló, közéjiszemei nagyocskák, egymástól távolabbra állanak mint az oldalszemektöl. 



A zár egy kiemelkedő széles lemezt mutat, mely közepén behasított ugy. hogy a nii'galkotott iVlck 

 hátranéző két csecshez hasonlítanak. 



]\Iertekek : törzs S '";„ ebből 



fejmell l'-4 >. 



1 labpar K» i. 



•tT előttem ismeretlen. 



Életmondjáról csak annyi ismeretes, hogy kőrakásokban feszíti hálóját. Ivarerettsege júniusba' esik. 



Talaltatam : Orsova korul (Graczka völgy) ; Eákos-Palotáu az erdőlien találta Pável J. 



<; 



KN. 10. NK.M. HYPTIOTES. WALCKHNAKR. 



( ';7rr-'f/.; = liauvii,i; tartóéi, híitia hajlott, i'jTlTtÓZYji. — Alkalmasint a hát púiiossáíí.hól). 



Siiii. 18.3.3. Walcki;na!:u Ujiliofts «Mém. sur iiue iiiniv. rliis.'-. d'Araii.» p. 43S. 

 Viele : Thoreli, «Oh Euvop. Spiil.» p. 67. 



A fonalszürő es a nyüst megvannak. Az alsó szemsor a homlok szelétől hátratolt, l)ehajló ; a hátsó 

 szemsor hosszura nyúló, kihajló. Az alak zömök, feltornyosuló vegtesttel, rövid, erős lábakkal. Egy faj mely 

 saját tapasztalásom szerint lomlierdéikben fordul elő, a liokrok ágai között szövi csonka, aránylag kis kerek- 



RPEc. 1. FA.7. HYPTIOTES PAE.VltOXUS. (C. K.). Ft'RCSA AEASZPÓK. paradoxe spannekspinne. 



(paiaihixus^-iciKlellenespu, kiiivóau elütő ; úgylátszik a szeracsoportia vonatkozik). 



Si/?i. 1S34-. Millinix piiiiiiln.i iis C. Koch in Htniioli-Scliaffers «l>eutf-i-bl. Ins.» Mo. 9. 

 Vi le ; Thorell «Reinarks» p. 43. 



? Sárgásbarna. : vörösbarna eliitesttel es ilyen lábakkal is. A fejmell. oldalról tekintve púpos, — 

 felülről -tekintve a hátsó sor kiálló oldalszemei foMáu szegletes. A homlokrész resüntősen lecsapott : az 

 egész szeunyesbarna. A mehvert vörösbarna. A rágok, rövidek barnasárgák tövükkel ugy kiállók, hogy a le- 

 csapott homlokkal egy ívbe esnek. Az állkapcsok és az alajk világos barnás-sárgák : ilyenek a tapogatók is. 

 A lábak aránylag rövidek es vaskosak, egyszínűén vonisbarnák, megfekvően szőrösek es fegyvertelenek. .\ veg- 

 test, oldalról tekintve, a fejmell és fonók felől egyiránt magas púppá tornyosul, magassága meghaladja 

 szélességet es hosszúságánál csak valamivel csekélyebb. Alapszíne baruássárga s a nagyitó alatt e szint 

 sejtszerüen elágazó, barna erezet apró téresekre osztja. A has egyszínűén gesztenyebarna. 



A szemcsoport a legsajátságosal)bak egyike. Az alsó sor szemei igen aprók : a ket középső közel :ill 

 egymáshoz, a ket meg ennél is kisebb oldalszem kétszer akkora távolságra, a mekkora a ket közepszem kö- 

 zötti : az egész sor könnyedén liehajló: a hátsó sor szemei nagyok, hosszú vonalon szétszórva állók, a két 

 középső annyira esik egymástól, a mennyire az alsó sor iil(i(ils:emci állanak szinten egymástól. A hátsó 

 sor oldalszemei kúpos csücskökön állanak s a fejiuell keretéből kissé' kiallcik. A nyüst tinóm, tomott, a 

 fonalszürő szeles es a foni'ikra dűlt. X zar ki.irnyezete koldokszerűen kidomborodr), liőrös es csak szelén 

 egy _!_ forma, vörossárga megfekvő lemezzel elbított. 



Mertekek: ? Torzs 5 '";„, eblnil 



fejiiiell I-Í» » 



I lálipar 4 n 



A hattest magassága ?>■'> » 



■í -je előttem ismeretlen. 



HERMÁN nTT(^ : MAGVARORSZÁr, PÓK-FAÜNÁJA. III. OTTO HEBaiAN ; UNGARNS SPINSEN-FArNA. 7 



