11. KETITELARIAE. 51 '•• HmOKKilTÖK. 



TevékeuYségölvlien i.ü;en szabadok : úsrv a fonal röpítés mint a lebofsátkozás se.nítséíjével miuflen 

 képzelhető helyiséget elérhetnek. Az ingaszerii tovahaladás szintén hatalmukban van. Ez abban áll, hogj- 

 lebocsátkozva, s szabadon függve a szél odaviszi őket az iránvába eső tárgyakig^. 



A pi'ik-tevekenyseg rendszerél)eu, szinten az átnipiilii rovarokra czéloznak s ezeknek apró és 

 legapróbb alakjait korlátozzák ; fonalzataikkal azonlian nem csak hogy átfogják, de többnyire ki is töltik az 

 alkalmas helyiségeket. 



A nemzedékek sorát illetőleg nem kelnek ki kizárólagosan áttelelt petekbel, hanem nagyobb részlten 

 ;ittelelt alakok folytatják a. faj eletet és szaporítását. 



Ugv' szervezet mint eletnnKl s a nemzedékek sora tekinteteben számos átmenetet mutatnak az előző 

 es következő alrend között. 



FAM. I. CSALÁD. THEiaDlOlDAE. Tr)KPEHL'RK()L( )K. wirkspixxen. 



{nr olo'.DV ^ kis állat; az alakok ai>i6 vultáia vonatkozik) 



oKN. 1. NEM. PACHYGNATHA. Sundevaij.. 



(.T«/'Js" = vastag ; Y'^áiloq = állkapocs ; a rágok vastagságára vonatkozik.) 



Syn. 1.S23. Faí-hygnatlta Sündevall «Gen. Ar. Suoc.» p. IG. 

 Viile: TnoRELL «On Europ. Spid.» pafí. 77. 



A rágok az első lábpár ezomlijániil kétszernél is vastagabliak, mindjárt tövüktől kezdve 

 szétterpeszkedők. A lábak karcsúk, stírün szőrösek (igen ritkán és kivételesen alul egy sor tüskével fegyver- 

 zettek), hosszarány szerint I, 2, 4, 3. A szemek három csoportba osztottak. A középcsoport párnán álló 

 négy szeme egy előre felé kissé szűküli") trapézben áll, a két-két szemből álló oldalcsoportok szemei a 

 középsőktől akkora vagy nagyol)!) távolságra mint a hátsó sor középszemei egymástól : az oldalszemek 

 érintkeznek. Kis alakok (legfeljebb I) '";,„ ? ), melyek kövek alatt, magas fűben igen közel a földhöz vagy 

 közvetlenül rajta és leginkább kissé nyirkos helyen tartózkodnak s úgylátszik egész eletöket barangolva 

 töltik, csak eg3'es fonalakat eresztenek, állandó hálót nem szőnek. Némely faj mint fonalröpitíí es léghajós, 

 tavaszkor, a legszorgalmasabbak közé tartozik. Ivarérett állapotltan áttelelnek s enyhelib teli napokon 

 mozgásban vannak (legalább magyar földön így). 



SPEC. 1. FA.j. PACHYGNATHA CLERCKII. StiNi.. CLEECK FOGÓSFnK.ÍA. clekcks zangenspixxe. 



(Clerek, az Arane()lúgia megalapitója tiszteletére.) 



SíjH. 1823. Pticlii/t/iiiilJiíi Clenkii Sunijevall «Spec. ac. Geu. Araii. Snee. exli.» pag. 10. 



Viile : Thokell «Keniarks» p. 75. 



¥ Barnássárga, vörössárga fejmellel, sárga lábakkal. A fejiiiell iVjlett: egy sötét közép- és 

 szegélycsikkal díszítve. A végtest szabályosan széles-körded, a lábak karcsuk es arányosak. A fej vastag, 

 elől elkerekitett, kissé kiemelkedő, kávásán elválasztott. A mell kevéssé szélesedő, domború. A középszem- 



- Ez ujabb észleletem. A pók ilyí'éle helyváltoztatása szerfelett érdekes és vonzó jelenség, jelesen az, hogy a fonal hosszát 

 kísérletileg határozza meg, majd hosszabbra ereszti, majd felmotollálja, mindaddig, a mig az uralkodó szellő hajtó erejének megfelel s 

 lehetségessé válik a pók biztos megkapaszkodása. A fonal és pók közötti viszony megközelítőleg az ingaszár és íngafej közötti lévén, a 

 közlekedés e módját iugaszerünek nevezem. 



