It. RETITEL ARIAÉ. 52 H- HriK.KKÖTÍiK. 



cBoporttól, a csekély liátgödrön keresztül egy sötét vörösljarna szalaggal ; a fejet a melltől elválasztó barázda, 

 luissza közepében rendesen vörösbarna. A mellvért vörössárga. A rágok vörössárgák, aránytalanul vastagok, 

 tdviiktöl fogva szétágazók, hosszú csipökörüinmel és igen erős fogakkal fegyverzett becsapóréssel. A rágok 

 szétliajlása olyan nagy, hogy elölről tekintve az állkapcsok megláthatok (II. k. lY. t. 82. h). Az csipoköröm 

 erős, majdnem sarlóalakú, igen éles, az állkapocs tövének felehosszát meghaladó. Az állkapcsok keskenyek, 

 végeikkel összehajlók es kissé haráutbenyomásnak, vörössárgák ; az alajk erős, vörösljarna, az állkapcsoknak 

 felehosszát érő. A tapogatók sárgák, alap és térdiziik rövidke, a czonili, szár és végíz egyenlő hosszasá- 

 guak, az at('>bbi scrtetüskével elegyesen szőrös. A lábak sárgák, karcsuk, szílrösek és tüskenélküliek. 

 A vegtest szabályos-szeles körded, kissé lenyomott; kozepmezeje barnássárgán- porozott, egy sötét, hasiték- 

 szerű, elmosódva világosan szegélyezett közepcsikkal, mely sem elejét sem végét nem éri a végtestnek ; a 

 sötétebb középmező az oldalak felé szélesen, világosabban szegélyezett, s e szegély az oldalakban elmosódik. 



Az oldalak és a has egyszínűén sárgásbarnák, az ntóbl)in ket világos, néha enyésző, egyenközü 

 liosszcsik. 



A szemek hárouj csoportban; az alsó sor könnyedén kihajló, a luitsó könnyeden behajló. Az alsó 

 sor szemei a homlok szélétől, illetőleg a rágok beigtatásától körülbelül annyira, mint e sor középszemei 

 a hátsó sor középszemeitöl. A középszemcsoport előrefele kissé szűkülő trapézben elhelyezett: az alsó sor 

 középszemei az egj'mással érintkező oldalszemektöl sokkal nagyobb távolságra esnek, mint a, mekkora a 

 távolság a hátsó sor középszemei között. 



A zár hártyás, hátrafelé haránt elmetszett | | alakú mező, mely a It- znrest kette választja, ugy, 



hogy e res kétoldalt külön stigmaszerünek látszik lenni. 



Mertékek : ¥ Törzs (rágok nélkül) ('> '",',„ ebből 



fejmell 2-s 1) 



I lábpár 8 » 



<f karcsú, egészben sötétebb törzszsel, és hosszúra fejlett fejmellel, melynek rajza megfelel a nős- 

 tényének. A rágok rendkívül fejlettek, csipökörmük hosszú, olyformán kettős hajlású, hogj' közép haj- 

 tása, befelé, majdnem foggá csúcsosodik. A kis vegtest középmezeje liarna, hosszhasítéka fekete és szakadozott 

 sárgásfehér, finom szegelylyel díszített; oldalszegélye sárgásfehér; a has liarna. A tapogató nyúlánk és hosszú 

 szár íze hosszabb a térdiznél, kupalakú, vékonyabb végével a térdbe csuklódó; valamennyi íz sárga; 

 pikkelye kettős ; a keskeny, csonka, szőrös mellék-pikkely felfekvő ; a szelesebb, kanálalakú, kinyúló végű 

 fő-pikkely oldalt befele fordított ; nemzöszerve hagyuiaalaku, sima, vörössárga gyűjtőt, esős alakú, kissé 

 csavarodott oly embolust mutat, mely a, főpikkely ki:illó részénél rövidebb ; a felfekvő mellék-pikkely a 

 hagyuiaalaku gyüjt(ínek ket harmadiit cri el. 



j\í értekek <d" : Torzs (rágó nelkiil) 4 "'/„, ebből 



fejmell 2-5 .1 



I liibpar 8'8 « 



A Pachygnatha nem e legnagyobb faját, mely Svécziában épen oly honos mint hazánkban, legin- 

 kább tavaszk(U-, igen jókor (márczius) kaphatni ivaréretten és saját tapasztalásom szerint leginkább karó- 

 kon stli. hol fonalait szorgalmasan röpíti es leghajózva vándorol. A fűlieii, nyirk(,)sal)b helyeken es rendesen 

 töbledmagával barangol s fonalat csak járáskelése biztosítására húz : ;illandó szövetet az eddigi megfigyelé- 

 sek nem bizonyíthattak be. Párzását és petéinek lerakását nem ismerem. 



Találtam magyar részekben : Doroszlóu es Apatinlian ; toválil)á. « Ungvár környéke« megjelöléssel 

 a Miiz. gyűjteményében (Vidra Ft-rd.), Kassán igen nevezetes könilmenyek kiizött gyüjte Dr. Horváth üeza 

 t. barátom; ugyanis 1 87 i. január ."i-en, kemény fagyok idején, egy réten egy heverő elhullott lópata alatt, 

 ivíirerett hímek vigan nyüzsögtek s a nevezett búvár által [xiiitos lejegyzés mellett beszereztettek. 



