11. KBTITELARIAtí 53 H- HrROKKÜTÓK. 



SPEC. 2. FA.i. PAí'HYGNATHA I.lSTl^Kl. Sum.. LISTEI! F. listeks ■/.. 



(IjisTt:!;, úttiirn hu^uI Arjiiienlo^is tiszteletére.) 

 SíjH. iNoO. l'iicliii(i)iütliii Listrri SuNDEVALL «Sven:<. Spiiid. Be.'-kr. » p. ;.'ll). 

 Viile : Thuhll «l!em;iiks» p. 7.'). 



rf A Ilim tapu,L;:itc)j;in;ik tViliipikkelye liarniu iit',iíyeilft m a lia,L;yiiiaalaku ,i;vüjtnuek. Kiselil) alak 

 sötétebb színezettel. A fejiiiell barnásvörös, sötétebb kozep- es oldalcsikkal, a fejrész kissé felvetett; a mellvért 

 vörösbarna. A lábak es a t;ii>o,ií;itük sárgák. A vegtest közeptere sötétliarua, basiteka. fekete, liosszn és 

 kétoldalt láthatóan párosan álló sárgásfehér foltokkal szegelyzett, mely foltok mindjárt a vegtest elején 

 kezdődnek s hosszának négy otoden folytatódnak : oldalszegelye sárgásfehér, a hatfele igen elesén s a 

 hasfelé is elesén határoló, hatul, a fonók felett, megszakadott. A has sötétbarna, elmosódó párhuzamos csíkkal. 

 A i'ágók tövüktől fogva szétágazók, vörösbarnák, csipökörimik kettoshajlásu, a hajlás fogszerü. A tapo- 

 gatók izeinek aránya, a P. Clerckiihez hasonló, igy a gyűjtő is: a uiellekpikkely azonban hosszabb es az 

 embolus sem csöralaku, hanem árformára vékonyodó és csavart végű. 



Mertekek: -f Törzs (rágok nelkiil) :i-.j ";,„ ebbíll 



fejmell I-S „ 



I líibpar 7'-j 1) 



f elöttinik ismeretlen. 



A P. Clerkkiihez hasonló viszonyok koziitt es evvel együtt ismerem Doroszloról, hol karokon 

 fonalakat röpített (1S7'.1 marczius l-en). 



SPEC. 3. FAJ. PACHYGNATHA DE-íiEEPdl. StrNu. DE-GEEK F. de ueeks z. 



(De-Geer, kitiiuc'i svéd |inkliicili.iíus tiszteletére.) 

 .S'///í. IS;(). l'iii-liiiijiiitlha l)e (ieirii SuNiiEVALr, «Svi-usk. Spin II. lleskr » p. l'll. 

 \'iile : Thdhm.l «lleiimrks» p. 7(i. 



í Elöteste sötét gesztenyebarna, vegteste sárgásbarna, vil;ig(.is, csipkézett oldalszegelylyel, közepén 

 rendszerint enyésző, hasitekszertí hosszcsikkal. 



Kis alak. A fejmell j(')l fejlett, fejeresze felemelkedő, elkerekitett, kávásán elválasztott, a mellrész 

 kevéssé kiszélesedő ; az egész szép sötét gesztenyebarna, sürün és könnyen kivehető módon pontozva. 

 A mellvért vörösbarna. A rágok liarnavörösek, igen vaskosak, szétállók ; az állkapcsok vörösbarnák, össze- 

 hajlók, kissé lianint lienyomásuak. A tapogatok vörösessárgák, szárizük a végizuel valamivel rövidebb. 

 A lábak sárgák, vagy vörösessárgák egyszerűen szőrösök. A végtest szahályosan kordéd, barnássárga vagy 

 sárgásbarna, az elötestbez képest azonban mindég feltűnően világos, közép terében ueha enyésző hasiték- 

 szerű csíkkal, mely euyészőeu fehéres pontokkal szegelyzett; néha egészen hiányzik is. Az oldalszegély, külö- 

 nösen a sötétebb peldanyoknfil eltűnő, szeles, a hasfelé elesén, a hátfele hullámosan hatiirolt, a fonók felett 

 megszakított, a végtest elején keskenyen és homályosan összeérő. 



A has néha egyszínűén barna, néha párhuzamos világos csíkok maradványaira emlékeztető pon- 

 tokat visel. 



A szemek a homlok szelétől kissé hátratoltak : az alsó sor a homlok szelétől távolabbra esik nnnt 

 középszemei a hátsó sor közé2íszenieítől. A hátsó sor középszemei az oldalszemektől akkora távolságra 

 vainiak, a mekkora a távolságuk egymás között. 



A zár liőrös, tarisznyaszerű, a legzőrest ketreszre osztó, hatul elmetszett. Azon a helyen, a hol a 

 légzörést metszi ket kerek, pontszerű bemélyedéssel. 



Mertekek: V Törzs (rágó nelkul) '|. '";,„ eliiiól 



fejmell 1 -S 11 



I lábpár ü'ij i) 



