lt. RETITELARIAE. 55 II- HUROKKÖTÖK. 



A rágok gyengék összeállók, függőleges állás mellett vdrösessár.iíák. Az állkapcsok vönisessárgák. keskenyek, 

 összehajlók ; az alajk széles, rövid, elöl elkerekitett, a mellverttöl csak egy ráncz által elválasztott, vöröses- 

 sárga. A tapogatók sárgásak ; végizük a szárnál sokkal hosszabb elegyesen és sürün szőrös tüskés ; a szár 

 iz a térdnél csak kevéssel hosszab. Az első és negyedik lábpár hosszú, czorabja, térde és szára kissé kierö- 

 södve, sürü, apró szemölcsszerű ripacsokkal borított, melyekljöl kurta szíirok indulnak. Az első lábpárnak 

 czombja, térde és szára sötét vörösbarna, a másodiknak térde és szára halvány vöröses, a harmadik egészen 

 sái'gás, a negj'ediknek czombvcge keskenyen, térde és szára egészen sötét Víirösbarna a többi iz mind 

 világos vörösessárga. 



A végtest nyújtott ; eleje el- es közepén kissé kimetszett, oldalai hátrafelé egyenletesen szélesedök s 

 elejétől számítva a hosszúság második harmadrésze végen ket csücsökbe átmenők, mely ponton a vegtest a 

 legszélesebb. A ket csücskön tül a vegtest a fonók fele meredeken lecsapott, tompa szögű, csúcsát a 

 fonók kéjiezik. A csücskök hátsó ele kissé bebarnitott, a vegtest többi része sajátságosan szürkéssárgás 

 (világos chamois szín). A has valamivel sötétebb, három, enyésző, világosabli hosszcsikkal, melyeknek közép- 

 sője a zártól indul s a vörösliarna fonc'ikig tart : a ket oldalcsik meg a, fon(}k mellett is eltart. 



A szemek egy tömegben es meglehetcisen kiemelkedve helyezkednek a fej bulijára ; mind a két sor, 

 felülről tekintve, kihajló. Az alsó sor a homlok szelétől meglehetős távolságra esik s a közte és a rágok 

 töve közötti ter kissé csatornás. A szemcsoport többi viszonya a nem jellemzésében előadatott. 



A zár egy hátrafele nyitott koldökszcrii l)emelyedés, melynek alapjiin, helyesebben fenekén, a két 

 tojócső nyilik. 



Mertekek : ? Törzs l-.j— 5 '",„, ebből 



fejmcll 1 '8 I) 



1 labpar ,> 



IV » 7-5 II 



III .. 4-.") 



(f sötétebb, karcsú ; egyenközü. hat\d tompa csucslia végződő végtesttel, melynek csücskei letör- 

 püléik ; fejmelle a nőstényéhez képest kissé fejlettebb : fejeresze igen kicsiny. A tapogatók hosszú nyelén, 

 melynek czombize a leghosszabb, ti'vdize igen rövid, szárize még ennél is rövidéi)!) s csészeszerü. 

 A nemzőszerv aránytalanul vastagon, bunkószertíeu kidagadva, sötét vörösbarna; pikkelye oldalt-befele 

 fordított, kanálalakú ; belszervezete hasonlít egy dióliel negyedéhez; alul egy haránt és csavaros csatornával, 

 vegefele egy nehezen kivehető, kurta, karcsú, fekete embolussal. 



Mertekek : rT Törzs %-h «„, eliiiol 



fejuK 11 1-S « 



I lábjiar ( példányi írnon hiányzik) .... ? 



IV I. 8-4 11 



E nem epén gyakori pok nyuri alak, augusztusban ivarrerett; ehíttem abban a gyanúban all, 

 hogy kerekhálót sző, tehát az Orbitelariák köze tartozik. Ogradena mellett (Dunaszoros) a Csukár maré 

 .sziklatöven egy ifjalib nőstényt egy kis kerekháló vezérfonalán kaptam sajátságos nyújtózkodása közlien. 

 mely abból áll, hogy a ket első lábpárt előre, a ket hátsó lábpárt egészen egyenesen kinyújtva és szorosan 

 egymáshoz illesztve a fonalra lapul ; minthogy azonban e helyen sok apró Orbitelaria is szőve hálóját s nem 

 rendelkeztem annyi idővel, hogy pontos megfigyelést tehessek, beérem a kifejezett gyanúval, annyival is 

 inkább, mert más helyeken ismét lényegesen más körülmények kozott leltem ez állatot, u. m. moha között 

 barangolva. 



Ismerem magyar részekből: Pozsonyból (Dunaligetek, fák tövén), Aimtinból (Galagonyás erdő), 

 Ogi-adena (Csukar máre szikla töve), Tokaj (Kopasz szőlő öve, mohában), S.-A.-Ujhely (.Magos alja, mohában), 

 Buda vidéke (Farkas völgy, Muz. gy. Pavel). 



