II. RETITRL\HI\E. 57 !!■ HrR(iKK;ÍTÖK. 



Hosszaráiiva a hiliaknak 1, -2, 4, 3. 



f sokkal karfsul))) fejmelle fejlettel)!); színezetre a nősténynek megfeleli). (Nemzöresze szerkezetét 

 lásd: I. kőt. 1. táV)la. 10: jiárzó állását ugyanott III. tábla, <).").). 



Mertekek : í" Törzs S »';„, ebből 



fejniell 4 » 



1 labpar . . • Ki « 



A kertek kerítésein, zugokban, rekeszekben, továbbá ligeteklim a iuzfak odúiban, gyökerei kőzött 

 közönséges alak, melynek tavaszi es őszi nemzedéke van, s mely Sveeziában (Clekck es Westrin« szerint) 

 inkái )b bokros helyeken tartózkodik. 



Hálójának vitorlarészet a helyiséghez kejiest igen nagyra szövi; a hurok rész is épen ngy a magasba 

 mint a melységbe messze terjed. Mozgása hirtelen, gyors, gyakran megszakadozott. Veszély perczében vagy 

 ágra vagy zugba menekül. Az 187i*. ev telén Kolozsvárt átteleleset észleltem. Az rittelelő) ivarerett példányok 

 egy fáska.mra zugailian uie.L;vonulva egeszén szabadon, de mereven függtek néhány szálon s érintés iránt érzé- 

 ketlenek maradtak. A szoba melegeben 1 óra- alatt visszanyertek természetes élénkségüket ; ismét a fáskam- 

 rába teve zugot kerestek, megvonultak s csakhamar visszaestek a lethargicus állapotba. Az első tavaszi 

 napok csakhamar életre és szaporításra ébresztették. 



Ismerem, enhdyi reszekbíil : Ivdozsvárríd (nnizeumkert), Nagy-Czégről, Gőrgeny Szt Imréről, 

 Nagy Szebenböl, (Hill es Bergleiter gyujtmeny), Szász Vesszösről es D.-Szt.-Mártonbul ; magyar részekből: 

 Apatin (Dunaliget füzei), Doroszló (kerítések), Zimony (teherhajók belseje), Pancsova (wojlovitzi erdő), 

 Orsova (Cserna folyam füzesei), Ungvár környéke (Muz. gy. Vidra Férd.). 



SPEC. -2. FA.T. LIXYPHIA BT'CCULENTA. (Cl.) POFAS V. rackige s. 



(l)ucea^iuifa ; Imcíiilt'Litu.'i = felfntt-iiot'iijú ; a tcjmell lejeié széle vouatliiiziJv.l 



iS'í/íí. 17.Í7. Aiimriis hiuriiliiifiis Clerck «Arán. Sueo.» p. 6.'i. 

 Viile : Thorell «Eeniarks» p. 53. 



? Világos ; a vegtest felülete barnán, erezetesen, mintegy reczezett ; barom szakadozott, határozatlan, 

 sotet hosszcsikkal, melyek kozzul a, középső a leghatározottabb es mindég megvan, a. ket oldalas néha hiányzik 

 es többnyire inkább foltsor mint csík. Az előtest es a láliak barnássárgiik, az előlibi sotet'kozeji- es szegély- 

 vonallal. 



A fejmell módosan fejlett, fejeresze alig kiemelkedői, kávásán elválasztott. .\ hatS(') sor közepszemeitől 

 kezdve a hátgodron keresztül egy szembekotő, sötét csík, mely a fej lieigtatása helyen kissé tágított ; a. 

 mellrész szintén sötéten szegélj^zett, e szegély a fejrészre nem megyén át es befelé kissé elmosódó ; a jól 

 benyomott hátgödörből, a lábak fele, igen határozottan kivehető sugaras barázd;ik indulnak. A mellvert 

 vörösessárga, gyéren szőrös. 



A rágok meglehetősen erőisek, vörösessárgák, az állkapcsokra hajlok, az utcibbiak vörösessárgák, 

 szeleiken kissé kivilagosodídí ; Mügéikkel nem hajlanak össze. Az alajk rövid, szeles, elkerekitett. A tapogatók 

 sárgásak ; szanzük rövidebb a vegiznel, s az utóbbi sűrűn szői'os, kevés sertetüskével, s ez utóbbiak 

 inkább alapja körül csoportosultak. A lábak sárgások, az izek vegein alig észrevehetően bebarmtottak 

 (ritkán gyűrűsek) ; az első lábpár czombja felül 3 •.• formán álló sertetüskével. A. végtest csücsosan tojásdad, 

 elől meglehetősen magas ; földje szennyes fehér, liarnával íinoman reczezett, közepén és elejétől kezdve egy 

 íinom, mintegy metszett, barna középcsik, mely neh;iny rövid keresztvouást is mutat ; de csak foltokra 

 szakadozottan es elmosódva eri a szemölcsöket ; kétoldalt tőle és vele párhuzamosan két sötétes, határo- 

 zatlan, foltokból alakuló csík, mely szinten a fonókig ér, néha pedig hiányzik. A has fehéren es barnán 

 márványozott. 



HF.RMAN iiTTO: MAGVARORSZÁr, VÓK-FArSÁJA III OTTO HERMÁN: rN",ARNS SriSNEN-1 AL NA. Ili |5 



