II. KF.TITEI.AP.IAK. 65 H- HrlKOEKriTi'iK. 



:i liduilok yiijikaszi'riifii IkiiiiI ;i rání'ikni. melyek i.i;"en feltüin'ieii az ;illkap<-siikra, liTitra. (-sapnttak. A végtest 

 barua, elejeii ket elmosódó fehéres foltocskával. A laliak l)ani:i,svöi'<)sek. A tapogató aráuylag nivid nyelű, 

 térdize rövidke, szárize csészeszerüen összetörjiitett, seriekkel ellátott; pikkelye oldalt es befele fordított, 

 kauálalaku, szőrös, füstös; uemzö szerve sötét vcinisbaTua. hels/l oldaláról tekintve, egy széles, rugószerűen 

 csavart lemez látható, mely kifele szerű, éles esueslia vegz/nlik. 



Mertekek: -f Torzs 4-i; '";„, ehhal 



fejmell -•'■> n 



I láhpár l'd i> 



1\' .. 8 » 



Ez érdekes fajt csak egy lelhelyn'il ismerem, mint kora tavaszi ahikot : találtam Zomhorlian a 

 temetők sirkiivein, IkiI a keresztek hinia.ljaiha, szövé szerény vitorlás hal(')jat (Április). 



SPEC. 10. FAJ. LINYPHIA PUSILLA. Sund. l'ICZl V. w i n z lo e s. 



(l.msiUa ^ igeu kicsiuy ; iiz aliikra voimtko/.ik.) 



Si/ii. ISP.O. Liiii/j.Jiiii piisiUa SuNDEVALL «Sveiisk:t Spiml. Beskr.» ]>. ^li. 

 Vide : Thorell «Reiiiark.s» p. .50. 



? Fekete ; a végtest egyenetlen sárga pettyekkel, a fonók felett egy ilyszinű harántvouással ; fejmelle 

 vöriisl)arna; láha.i vörössárgák. Zömök alak szélesen tojásdad végtesttel. A fej jól kiemelkedő, vörösljarna, 

 hondokresze sötetehh; a mellvert fekete. A rágok láthati')lag az állkapcsokra, csapotta-k, az iitólihiak harna- 

 vorösek. A tapogatok ka-rcsiik viu'össárgák, vég- és szárizéik füst(is. sertetiiskes. A lahalí vörössárgák, 

 karcsuk; a czomhok, fehd, egy sertetüskevel fegyverzettek. 



A vegtest, oldalról tekintve, laposan íves ; fekete. Elején ( ) szerű két sárga, iolt, ezek mögött egy- 

 egy sárgás petty, e mögött egy sárgás píjnt, az iiti'ihlii ket jegynek párj;iiil megfelelő ftiltok még az olda,lakha,n 

 is állanak. A fonók felett egy sárga haránt vonás látható. A has tiszta fekete. 



A középszemek egy előrefele igen szükülTi trapézben elhelyzve, az als(') soréi kicsinyek, a. hátsóé 

 nagyobbak ; az alsó sor a homlok széléhez alig oly távolságra a mekkora a távolság k<)zépszemei és a, hátsó 

 sor középszemei között. A hátsó sor középszemei távolabbra esnek egymástól mint az oldalszemekt/il. 



A zár egy barna, lenyomott köldök, mely harántrovátkolt es a, közepében behorpasztott. iigy, hogy 

 ket módosan domborodii felbíll alliuiak latszik; hatrafeli' elmetszett s ez elmetszes alatt nyilna,k resszerűen 

 a tüjócsövek, melyeket egy közös lemez elvrdaszt ; ez alapján lapiczkás es a köldök keretébi'il kiálló. 



Jlértekek : ? Törzs :^l-7 %, ebből 



fejmell I'S 1) 



I hdip;ir 5-5 I) 



Hosszaránya a lábaknak : 1, i, á, ■.!. 



ff eli'lttem ismeretlen. 



Mint nyári alakot, Tarczal kornyéken (Hegyalja,) eg\' mely lievágasn ut bomladozn martján találtam, 

 hol az üregekben állott kis vitorlahálója. Erdélyben Kolozsvfirrol es JMező-Záhról ismerem. 



SPEC. II. KA.I. LINYPHIA ALTICEPS. Shno. FEJES V. iiochkíu.fige s. 



(alticpps = masíis tVjü; a liiiu ffjéiu'k ni!i;_':is ki('nielki>iU''sén' czéliiz.) 



Si/ii. \s:V.',. Liiiijiiliia (il/iiiiis SuNDEVALL «Sveiiskii Spiull. licskr.» í. iNMi. p. 2>'<\. 

 Viilf : Thoüell « lleiiiai-ks» p. •'"lü. 



V Elöteste világos veresessárga, a végtest fehéres testszin, a. fehér szin szemcsésen lerakodva és 

 csoportosítva; a laliak karcsuk es sárgák. A fejmell uiódosa,n fejlett, fejerésze kissé kiemelkedő, előd es fölfele 



HfRMAN OTTÓ: MAG^ARORSZÁO PÓK-fAUNÁJA Ul. ÜTTO HERMÁN: TNdARNS SPINNES-FAl'.NA. UI. 9 



