II. RETITEI.ARIAE. 68 II- UniiOKKÖTl'ÍK. 



cT Hasonló színezetű. A tapogató szárrésze vas'.agodot.t ; a térdreszen egy hosszú, könnyedén hajlott 

 serte, mely a szárrészen álló kisebb, gyengébb sörtével iiárhuzamosan áll. 



Nagy-Szeben kornyékéről «Linyphia terricola KofH» név alatt elősorolja Hill V. Magam nem 

 ismerem. 



sPKc . I i. FAJ. LINYPHIA LEPEOSA. Ohl. CSINOS V. hi bsche r. 



(Irjiiir V. lepos r= csinoösáK ; talán ax alak fiuomsá^áról). 



Si/ii. IMiä. Liju/filiiii h-jirosii Ohlert «AracliiKil. Stuil» pafí. lii. 

 Vide : Thorei.l «Remarks» pag. ;!5, .50'. 



? Kicsiny; liarna; a vcgtesten több '\ alakú fehéres szögcsíkkal, mely oldalt egy-egy hosszcsik által 

 összel'üzetik ; a hosszú lábak Víirösessárgák sötetebl) csuklókkal. Fejmelle sárgásbarna, feketés, szegélylyel a 

 mellrészen; fejerésze jól elválasztott, a, mellreszböl alig kicmclkcilö ; a szemek a fej búbján és jól kiállók. 

 A mellvért és alajk sötét vörösbarnák. 



A rág(jk módosan fejlettek, függőlegesen állók, l)arna-sárgák ; sarbnilakú, éles ké)rmúk vöríises. Az áll- 

 kapcsok vörösessárgák, szelesek, végeiken elkerekítettek, oldalaik meglehetősen piirhuzamosak. A tapogatók 

 szennyessárgák, vegízük sertetüskes, a czombízzel egyenlő hosszúságú. A lál)ak karcsuk, hosszuk, 

 szennyessárgák, a csuklókban meglehetősen határozott barnás gyfirflkkel, az izek közepén ueha elmosódó 

 füstös gyűrűkkel ékesítve ; czombjaik fegyvertelenek, a szárak ellenben hosszú, sugáregyenes, csak kevéssé 

 el- es gyéren álló sertetüskékkel fegyverzettek. 



A végtest csúcsosan tojásdad, oldaln'il tekintve ives, hátfelen S-9Aafaku fehéres szögcsíkkal, 

 melyek a fonók felé kisel)bedve, mind határozatlanabliak. A hatodik csík táján egy fehéres vonás nyomul le 

 a has felé; elöl, az oldalakban egy finom, szinten fehéres hosszcsik látható. A has barna. 



A szemek, a kis alakhoz képest, nagyocskák és igen sűrűn sorakozottak. A közepcsoport 

 egy előrefelé kissé szűkülő trapézbe tdhelyezve s az alsó szemek a háts(')kuál valamivel kisebbek; az 

 oldalszemek a legnagyobbak. Az alsó sor távolsága a homlok szélétől körülbelül másfélszer annyi a mennyi 

 e sor középszemeinek a távolsága a hátsó sor középszemeitöl. A hátsó sor közéjiszemei távolaljb állanak 

 egymástól mint a középszemektöl. A zár egy aránytalanul terjedelmes es magasan kúpos, ripacsos köldök, 

 egy sima, horgonyalakú ( j ), világos és felfekvő lemezzel, melynek nyele előrefelé áll. 



Mértekek : ? Törzs :^— 3-S "</„, ebből 



fejmell l":i » 



I lábpár 7 I) 



Hosszaráuya a láliaknak 1, 4, ű, o. 



d" csak valamivel karcsujjb, kissé fejlettebb elötesttel, egyszínűén rozsdasárga hosszú lábakkal, 

 egyébkent a nőstényéhez hasonló színezettel. A tapogatók módosan hosszú, vöröses-sárga nyelén, melynek 

 térd és száríze rövid ; mindkettő felül egy-e,í;y kiválóid), karcsú, felálló, hosszii sertével ; pikkelye kanál- 

 alakú, oldalt és l)efele fordított, szennyes sárgás, szőrös; nemzőszerve barnásvörös, igen szövevényes, 

 felülről és kissé hátulról tekintve egy befele kanyargó, horogfonua es hegyes köröm ( C^ ) látható, mely 



sárgás-vörösszínű. ,, , , , r^,.. , ,, , 



*" Mertekek : cT Torzs :! "'/„, eblnil 



fejmell \-i » 



I lábpiir S'.") » 



E kis pók, a homályos helyiségeket kedvelve, a nyári alakok közétartozik: pinczegádorokban, 



' Thoii'llnél a K.vuonymák kiizütt tcillliiliáliól áll: Leptypliautes muscicola Moiikp, holyc^sou ki'U, Imtív álljüu Li'i>lyiili. crviiti- 

 (•i)la, a Iliire a?, idézet többi része «p. 133. jil. 25. t. .'il.» vonatkozik is. 



