II. RETITF.tARlAE. 69 11- Hr'ROKK(ÍTiÍK. 



kisebbszern barlangokban, tarnak szájálian es ist;il(ikban nem ritka : Ids vitorkís Iniirijat olykor isen szűk 

 helyiségekbe alkalmazza ; juniuKban (a delibb reszeklien) már ivarerett. 



Találtam, magyar részekben : a Veterani barlang l)els(i romjai között, a Tarczalröl Tokajlia vezető 

 hegyi ut martjában, Alsó-Hámorban (Borsod «Holbis« fenyves, gyökerek alatt), Lucsivnán (Liptó, Szakmáry 

 Donát park, zugokban). Selmeczbánya ( Klingertarna. eliitli kohahiiok). I^ribilina (Lipto dZakameuiszkí»» 

 Pongrácz Adolf-fele major istidi')ja): Ungvár környékéről (Muz. gy. Vidra Ferdinand), Erdélyben Sill emliti 

 Nagy-Szebeuböl. 



SPEC. 15. FAJ. LIXYPHIA ROSENHAUERI. L. K. ROSENHAUER V. kosenhauer s. 



(KiisKNiiAiKit, kitiinö néiiift tui mészttlnivár tiszteletén'.) 

 Si/ii. lt>7L'. Liiniphia Uunciiluuicri L. Kucn oApteriilip<;. u. d. tV. •Iura» 



? Igen kicsiny : eb'iteste halav.iny rozsdasárga, végteste szürkés. A fejmell fejeresze egészen elke- 

 rekítetit, a ragokra sapkaszerüen ráboruló; a mellrész kisssé lelapulva szélesedő. A szemek igen kicsinyek 

 (csak mikroskóppal vizsgálhatok), világos rozsdasárgás szinökkel az előtest szinebe enyészők, határozottan 

 három csoportl)an állók. A közepcsoport négy szeme egy előrefele igeu szűkülő hossztrajiezben ; az alsó 

 középszernek a homlok szelétől kétszer akkoi-a tiivolságra, a mekkora a távolság kőztök és a hátsó sor közep- 

 szemei között; az oldalszemek nem érintkeznek, a hátsók a hátsó sor kozepszemeitől sokkal távolabbra 

 mint e középszemek egymás között. A fejrész elválasztása a melltől igen sajátságos oldalbenyomások által 

 történik, úgy, hogy a fej hátulja nyujtvanykcpen a mellrészen felfekvő. A rágok kiszélesedők és végükön 

 hithatolag szetálli')k, rozsdasiirg;ik : csipnkormiik erőis ti'iböl indulva, igen hegyesen kifutó és rozsdavörös. 

 Az állkajjcsok a szeles, felkörű alajk felett osszehajli')k, rozsdasárgák. A mellvért szeles- szivalakú s a iict/j/e- 

 dil, láhpár cníjx'ii hih'ntt nem liciii/t'si'dii, hiinciii lái/íilt. A vegtest esúcsosan tojTisdad, világos szürkés s ily színű 

 a has is. A zár egy aránylag nagy, kiemelkedő köldök, hátsó szele fele, tehát a fonók fele tekintve, szép 

 kordéd (ellypticus) nyilassal; az egész zár színe rozsdavőröses. 



Mertekek : +' Tcirzs . 

 fejlilell 



E kevéssé ismert fajt dr. Horvátu (íkza kedves barátom az aggteleki barlang uj ágából, mintegy 

 J."i(i() cilnyire a bejárattól, fedezte fel a cseppegő köveken s több példányban szerze meg, melyek azonban, 

 fájdalom, nagyol ib alakokkal egy üveglie teve, elpusztultak s csak egy ivarérett nőstény, bár lábaitól es 

 tai^ogatóitól megfosztva, mégis oly állapotban maradt meg, hogy a faj megkülönböztetése biztosan keresz- 

 tülvihető volt. A szemállás és zár, a fej alakja es oldalbeuyomásai, színe, kétségtelenné teszik a Koch L. 

 fajával val(') azonossását. 



sPEr. Ki. Fu. LINYRULA TllOllKLUII. x. sp. THORELL V. thokeli.s s. 



(Thorei,i. kitüuü svéd Araiieologiis tiszteletére.) 

 (Vll-dik tálila, 1.53, <i szemcsfipuit, /< szöíiikinmuk, c a végtest hasfele a zárral, da liim tapogatója Irelühril.) 



Igen kicsiny. Elöteste es lábai egyszműen, élénken barnásvörösek ; végteste borsósárga. 

 Semmi rajzok. 



Uejmelle szivalakú, fejerészén kissé szélesedő, elkerekitett ; a fejrész, obkalról tekintve, alig emel- 

 kedő s mindkét oldalról sekélyen, csatornásán határolt ; a hátgödör tetemes. A mellvert igen szelesen szív- 

 alakú, liarnásvörös, alig néhány szt'irrel. A rágok erőisek, liarnásviirösek, oldalról tekintve kissé hátrakapottak, 

 alig egy-ket szőrrel, simák. Az allkapi-sok es az alajk liarnás vörösek. Ata|)ogato k.-ircsu, liarnásvörös; térde, 

 szára es különösen veLnze sok, resz])en sertetüskeszerü szőrözettél rakott; lionlíisLuniir iuiir>;cn. A lál)ak 



