II. líETITKLAEIAE. 73 H. HUIU1KKÖT<1k. 



A tap(),L;ittó hosszú, czombizt-, alul m, ínw fele, fogausolt es li;ijl(itt : tenlize elíil e.i;v lefele allo, 

 kapaszerü nvujtváiiyiiyal, száríze tölcserszerüeii kivastagudott, alul egy kis, esapszerü foggal. A pikkely a 

 iieuizőszervvel együtt úgy illeszkedik a szár toleséréhe, mint a makk cseszejélie. A pikkely kan;ílalakii. sző- 

 rös ; nemzöszerve egy kétesavarodású vastag gyűjtőt, euuek a végen két tompa, kúpalakú fogat mutat. 



? előttem ismeretlen. 



Magyar részekből ismerem Tokaj köruyékér/íl (június), «Pest múzeumkert» jelzéssel a nemzeti 

 múzeumban, gynjté Frivaldszky János; erdélyi részekben esupan csak Szász-Vesszösön találtam. 



SPEC. -i. FA.i. EKIGüNE ISAÜELLINA. {C. K.). IZAJiELLSZlNl" E. isabellfariíi.ie e. 



(is!ibelliiiii=:szeiiii,vt's nárfía sziu, mely :i incí,'sái;,'ult IVliénii'műln'Z liíismilit ; :i trst sziliért' vonatkozik.) 



Si/ii. l.Sil. Micii/jiliinili-.i isdhiUiiiiin (', K(irli nllic Aiacli.» p. 1(1!). 

 Vidi' : 'l'iioiaíi.L «líeiiiarks« piii,'. I;.'!) 



V Mlágos. Elílteste sá.rgásviirös ; vegteste szennyes-sziirke.-:s!Írga : kibai halvány vörösessárgák. 

 A zur egy elöl kissé szívalakra kimetszett, hátul a légzőrés által elmetszett terjedelmes bemélyedés, 

 melyben egy, a test hossztengelyének niegfeleh'í fekvésű, szeles lemez kithato. 



Mértekek : ¥ Torzs ^J-S '"j,, ebből 



fejmell \-l n 



I lábiiiir l-.j » 



Hosszanínya a liibaknak : l-, I, i', :.!. 



A fejmell kissé szelesre fejlett, sárgásvörös, szeuuyesedö : fejrésze oldalról tekintve kissé Imlxisodéi. 

 A mellvért vörösbarna. A rágok erősek, vegükéin kissé szétállók ; az állkapcsok vastagok, elől elkerekitettek, 

 szennyessárgák. A tapogatók sárgák; vegizük csursán alig észrevehetőién füstösek, e végiz a czombuiU 

 sokkal rövidelib. A vegtest kissé esúesoso(l('i-toj;isda,d szőiros, sárgásszürke szinü. 



A szemcsoport a. lej búbján; alsó sora a liomlok szelet/il annyim, a mekkora a szemesoport magas- 

 sága. A négy középszem egy eh'írefele igen szíikiiléi trapézbe elhelyezve: az also sor közepszeme kisebli. 

 A hátsó sor szemei egymás között egyenlő távolságra s a sor kissé behajli'i. 



rf előttem ismeretlen. 



Eddig mint nyári alakot a Kárpátokb('il. a, Csorbái téi környeken'íl ismerem. Erdélyben Kolozsvár és 

 Nagy-Szeben környéken is előfordul. 



SPEC. 5. KA.i. EKKiONE BITL'flKi;crE.\T.\. (Wm.) IKElIFK.ir E. doppelküpfige e. 



(liis és tulierculiis ^kettős ilmlor ; :i ő fejére vonatkozik.) 



Syn. ls:;4. Theridiinn hitiihcrciihituin lÍEUSS »Zool. l\[ise.» \\. L'I6. \-lÍÍ\. 

 Vide : Thorell «Remarks» p. lOG. 



o" Elötestc vöröses sárgásbarna; végteste fényes, fekete, gyéren álló sárgás szöröcskékkel ; lábai 

 barnásvörösek. 



A fejmell fejerésze, oldalról tekintve, sisakszerüeii emelkedett, az emelkedés búbján egy pár 

 liossztojásdad, sima, vililgosalib dudor, egy keskeny köz által elválasztva.; az e ket dudor alatt majdiiciii 

 függőlegesen lecsapott, szeles homlokreszen, a szemek rendes csoportban Tillanak. A ket sor közéjiső szemei 

 egy előrefelé szűkülő trapézben állanak, mely távolabbra esik a homlok szeletői, mint a mennyi a magassága. 



A tapogató karcsú; térdize legnagyobli vastagságánál kétszer hoszszabb ; a szár nivid. felülete 

 kivájt, a kivájás szélen egy előrefelé görbült, karcsú tüske, belső oldalának a. vi'geből egy hosszú, karcsú, 



HEIíMAN OTTÓ : MAOVARORSZÁO PÚK-t AUN.ÍJA. 111. OTTO HERMÁN : PNUAHNb SIINNF.N-FAI.NA. 111. lU 



