11. ItETITELAlUAK. 30 • 1'- HUROKKÖTÖK. 



SPEC. 1. FAJ. MIMETUS LAEVIGATUS. (Keys). SIKüS SZINKSZPÖK. glatte mimenspinne. 



(Ijievij^'jltTis =^ meíísimított ; :iz iilak némi t'Sii]i;isí'.s:'i}í:'ir;t l;'its/.ík voinitki-iziii.) 



Si/ií. IS'ilj. Eru Iaei>i(/iihi Khyskkliníí «Hesehr. neuer Spinn.» in Verli, der k. k. zool.-but. Ges.» \Vicii, Xlll, p. '.ilS. 

 Vide : Tiii)i;iíLL «lieinarks on Syn.» p. liOfi. 1'avesi 1. e. p. 7N. 



cf Az elsö és lOiisdilik lulipilr czoiul>ja a tölilii párhoz képest erősödött és meghosszabbított; szára 

 és második lálivegize hosszú, i'lálló tüskékkel fegyverzett ; vahimeiiiiyi bibezomb feUíl 3 — 4 tüskés, ahil 

 fegyvertelen. A fejmell vörösessárga vag,y sárga, a fejrész egy barnás áttört rajzzal besötétítve. Az áll- 

 kapcsok függőleges állás mellett keskenyek, párhuzamosak (felül-alúl cgyrulö szélességnek), tövüknél világo- 

 sak, egyébkent (a hosszasfig felső harmadrészétől lefele) barnások. A \-égtest síirgásbarna es gyéren álló, barnás 

 gyűrűkből indiib') szőrökkel ellátva; az oldalak világosabbak; vége némi ezímerrel díszített. A fejmell hátul 

 széles, a fejfelé jól csucsosodó-szivalakű, boltozatos ; a fejrész nem lnirázd;ik, hanem szin által elválasztott ; 

 e szín halavány szennyesbarna, a. luítgödörből indulva a szemek felé ágasán, jíttörötten terjed. Az egész 

 testrészen gyéren álló szőröcskek, a melyek barnás, kerek és kiemelkedői szemölcsökben gyökereznek. 

 A mellrész oldalai szegélynelkűliek. A mellvért keskeny, sárgás, az I es II lábpár csípője előtt egy-egy bar- 

 nás folttal. A rágok hosszuk, hengeresek, a kurta, erős esípőköréim t;íján a.lig lelapulok, finoman haránt 

 ránczoltak, közepük tájiín foltszerű besötétítéssel, tövüknél világosak, azon alul sötétebbek. Az állkapcsok 

 keskenyek, kissé esiicsosodók, a rágok végét elérik, sái'gások ; az alajk az állkapcsok felét érve meglehetősen 

 széles, elkerekített. 



A lábak közül az első és második pár igen hosszú, jelesen czombreszében erősödő). Az elsci pár 

 czombjának vége vörösbarna karikával, a czomb egyébként alfelén nagyobb, oldalt kisebb, felül igen kis 

 barnás foltocskákkal tarkázott. A negyedik pár szára és második lálivégíze hossza közepén es a, végen is 

 egy barna gyűrűvel; vahimennyi láli inkább tarka mint gyűrűs. Az első) lábpár szára és második lábvégíze 

 sok hosszú és evvel elegyesen kisebb tüskekkt'l fegyverzett. A végtest az előtestnél csak valamivel szelesebb 

 és nem hosszabb, kerekded, a végefele alig csúcsosodó, hátfelén barnássárgar, gyéren szőrös, a szőrök sze- 

 mölcsszerű, sötét eraolkedésekbőil és karikákból indulnak; oldalai világos szennyesfehérek, a végtest közepe 

 táján a hát lapjába benyúlok; e benyulás hátrafelé feketén szegélyezett s oldalt és lefelé folytatódva batiírát 

 képezi az ékalakú czímernek, mely a fonókig lehatol. A fonók alulról és mindkét oldalról feketésen beke- 

 rítve. A has sárgás. 



A középszemcsoport egy hátrafelé szűkülő trapézbe elhelyezett, az alsó középszemek külön, 

 nagyocska, barna dudorokra elhelyezve kiállók és nagyobbak, a hátsók kicsinyek. Az oldalszemek közös, 

 barna dudorra elhelyezve, érintkezők; a hátsók a hátsó középsőktől valamivel távolabbra, mint a középsők 

 egymás között. Az alsó sor a homlok szeletőil alig áll távolabbra:, mint a mekkora egy középszemének az 

 átmérője. Felülről tekintve az alsó sor erősen kihajló, a hátsó könnyedén behajh'i. A tapogató nyele sárga; 

 térdíze a száríznél rövidebb, csiícsán, felül egy felálló, egyenes, hosszú, fekete sertetüskével ; pikkelye 

 oldalt befelé fordított, kanálalaku, felső szélén könnyedén kivágott, szíírös ; nemzőszerve vörösbarna, elököl 

 tekintve egy hegyes, horgosán hajlott es gyorsan vastagodó köröm láthaió. 



Mértékek: '--C Törzs 4-4 '«/„, ebből 



fejmell '2-^2 » 



I lábpár \l''i I) 



Hosszarány : \, 2, 4, '.}. 



E nevezetes pókot mint ny;iri alakot csak egyszer és csak egy "" jicldányban kapta.ni a, Tokaj és 

 Kakaniaz közötti legelök tölgyiún. A nemet Heiitz, amerikai jeles ara.neologus, aiuerikai alakokra alapítá ; 

 egyik faja, az épen tárgyalt, azonban Európában is előfordul, de eddig iuk;ilil) csak a legdélibb részekből 

 (tíicilia) volt ismeretes. A nem elnevezését illetve lásd : Tii(_iiii ll «Kemarks on Synonyms» pag. üOí?. 



