n. RETITELABIÄE. 86 II- HUEOKKÜTÍiK. 



fehérek, barnásán, sfíiün, inkál)l) foltozva mint gyűrűzve. — A fejraell kicsiny, szivalakú ; fej és hátrésze 

 egyenlő magasságn, a fejrész keskenyedő, ekalakra elválasztott, beékelődése vegén sötétedő ; az egész test- 

 rész szennyesbarnás. A mellvert aránylag széles szivalakii, barna. A rágok aránylag hosszuk, hengeresek, 

 párhuzamos oldalnak, vörösesbarnák. Az állkapcsok keskenyek, a- félkörű, alacsony akijkraliajb'ik, az állkap- 

 csok végét érők, különben barnák. 



A tapogatí) sárgás, kurta, vegize kissé kúpos, szőrös, szára n'ivid, a vegpu egy keskeny liarnás 

 gyűrűvel. A lábak karcsúk es vékonyak, halvány sárgásfehérek ; czombjaik mliany barna folttal, vegizeik 

 szeles Itarna, gyűrűkkel díszítettek. 



A vegtest majdnem gömbölyű, hosszánál csak igen kevéssel alacsonyabb es alig keskenyebli : rajza 

 mint fennebb. A has fekete, a fonók előtt egy nagy sárgásfehér folttal. 



Az alsó sor ket középső szeme fekete (nappali), módos dudorokon elhelyezett; a többi szem igen 

 csekély merteklien opalizáló (éjjeli). Az alsó sor középszemei megkülönböztethetőleg távolablira egymástól, 

 mint a hátsó sor közéjiszemei ; ez utóbbiak közötti köz alig szem átmerőnyi. Az oldalszemek érintkezők, a 

 hátsók a hátsó középsőktől valamivel távolabbra mint a közeiisiik egymástól. A homlok szele a szemek előtt 

 kissé kiálló, igen csekély mertekl)en behorpasztott. 



A zár egy éles szelü, szépen kerekded, homorú kivájás ( o ). 



Mertekek : ? Törzs 3-S— 4 »'/„, eliliöl 



fejmell 1-4 » 



I lábpár GvS » 



Hosszaránya a lábaknak : 1 , 4, !2, 3. 



^ igen karcsú ; fekete eres, különben liarna fejmelle szélesedő : vegteste fekete, enyésző csipkés 

 szalagát világos, rikító foltok jelölik ; karcsú láliai olajsárgák, sötétbarna foltokkal és gyűrűkkel ékesítettek. 

 — A tapogati') rövid; térd- es szárizei különösen rövidkék: pikkelye oldalt befele fordított, kan;ilalaku, jól 

 díuuborodíi : nemzőszerve egy vaskos egyszerű gyíijtö. lurly a, pikkely uret egészen kitölti, a vegén ket 

 feketés, kicsiny dudorral. 



Mertekek: '^ Törzs 2-8—3 "% ebből 



fejmell 1"3 d 



I lábpár G"") « 



E csinos faj a köveket es sziklákat különösen kedveli, de ereszek alatt is előfordul, hol tavaszkor 

 és a nyár elején hurokhálóját szövi s nyugvó helyét rendesen résekben és ripacsok alatt keresi; ernyőt készí- 

 teni nem láttam. .Júniusban ivarerett. Ismerem magyar részekből : Orsováról (Allion-hegy), Mehádia (fehér 

 kereszt sziklai. Damoclet csúcsa), Ogradema (Csukár máre szikla), Baziásról, Szajol (csárda eresze), Tokaj- 

 ból (kőbánya), Also-HámorlHil (Szeleta szikla). Pest vidéke (Muz. gy. Frivaldszky -János), pesti temetők 

 (Muz. gy. Pável). 



SPEC. ä. FAJ. THEEIDIUM RIPAKIUM. Blackw. PARTI T. hfer z. 



(iipar= part, fiilyriliiol ó> piitaknkriSl ; a tarti'izkodásn'i!.) 



Sifii. 183i. Tlicriiliinii ii/iiiniiiii Blackwall « Researohfs ín Zi»il.» p. S54. 

 \v\e : Thokeli. «Keinarlis» p. Sí. 



(Me-ngk, «Pri'iisR. S|uu]i.» 11, p. l"i:i siili. Steatnda saxatilis.) 



? Előteste világosabb vagy sötétebli gesztenyeszínű ; végteste szintén ilyen sziiiű, hátfeleu fehéres 

 pontokkal és övekkel tarkított, az uti)libiak közül legjolilian kiriV('i a vegtest közepe t,-ijan keresztbefutó öv, 

 mely k(izepen meg van szakadva. ; liasfele gesztenyeszínű, ritkán nemi felieres pontozattal. Láliai világos- 



