11. Hl'.TITEI.AKIAK. 91 II- ln'R(>KKÖT('ÍK. 



SPEC. 10. FA.j. Tlll'MíllUrM i;l^[AC'^L.\Tl;:\l. (Lin.I. KF/L'I'ETTYKS T. loitelpunkt z. 



(liis és niiuMila = ki'tszfr iR'tlyr'/.ptt ; ii vi'^k'St felületén úlló két viláu'ns )iciiitnM.) 



Si/ii. 1707. Aniiiiii liiiiKii-iiliítd LiNNi': «Syst. Nat.» Ed. XII, I, ti, p ll)'i:i. 

 Vide : Thorei.i. «T!i'iiia,iks» p. 87. 



rí' Karcsú; rcudkiviil hosszú, vt'kdiiy t'lsri I;ilip;irra.l. Fcjnielli' Vdi'oslianiii ; vcLítesto tiszta fekete; 

 lábai lialav;íiiy Rzalmas;u'L;;ik, ta,i)t\!.;at('ii erílsek, lia.niilk. FejiJiollének fejereszc, olilalinl tekintve, meL;lelietösen 

 magasra felvetett; hnml(ik;i n, szi'iuekt/il kifele — a ráj^úk tövére — rézsutosaii lecsaiMitt. (A ma.Líyar pelil:i- 

 nyoknál a végtest ket pettye merőhen hiányzik.) — A mellvért szélesen szívalaku, vörösbarna, az akijk 

 mögött kissé csúcsosau domborodó (mintegy golyvásodó). A rágok hengeresok, nyújtottak, párhuzamosak. 

 A vörösbarna állkapcsok keskenyek, egymásfelé hajlottak, a ragokkal egyenlii hosszúságúak; az alajk szeles, 

 alacsony, elkerekitett. A kib.'ik vékonyak, karcsuk, egyszinüen szalmasfirgák. A végtest keskeny, iusse hen- 

 geres, végével igeu módosan a fonók felett kiiilló s ugy mint a has tisztafekete. 



Az alsó szemsor ket középszeme fekete (nappali), a töblii szem csekély mértekben opalizáló (éjjeli); 

 a négy középszem derék négyszögben áll. A hátsó sor négy szeme egyenlő távols;igra egymástól, a közök 

 körülbelül ket szemátmen'inek megfelelők; e sor egyenes; az als(') sor, frliili-(")l tekintvt\ kihiíjlo, a homlok 

 szélet('il nagyobb távolsfigra. mint a mekkora szemuégyszög magassága. 



A tapogató hosszú, a.r;ínylag erős, egészen barna; nemzőszerve hosszuk;is-buukósan kivastagodott. 

 A pikkely kanrilalakú, oldalt befelé fordított s fekete, eríis szőrözettél borított. A sz;iríz messzire, nynjtvá- 

 nyosan a pikkely íirebe nyoimíj, kividrcil, oldalt tekinfve. a [likkely vi'ge fele egy oldalt ki;ili(í. iMumyediii 

 hajlott, vastag, fekete és módosan liegyesed4') embolus latszik ki. 



]\b'i-tekek: '" Torzs 





eniii 



fejmell I "5 n 



I láliptu' í»-;3 ,. 



Hosszaránya a lábaknak : I, í-, :.!, :'>. 

 ? előttem ismeritlcii. 



Mint nyári alakot csupán csak egyszer találtam a Tokaj es üakam.az kiizíttti tölgyeken. Erdidyben 

 találtam Nagy-Szeben kiirnyekén")! a Sill V. gyűjteményében. 



SPEC. 11. FA.I. THERIDIUM PULCHELLUM. (Walck.). CSINOS T. hübsche z. 



(|iiilrlnllus ^csinos, széiifaé^'PS ; a véirtest iliszéro vnuatkiizik.) 



Si/ii. ISO-J. Ar.ima piilrhilht Walckenaeu «Faun. Vxiv.v II, p. ÍOS. 

 Vilii' : TiKuaíi.r. «líi-iiiarks» p. S9. 



'3* Karcsú, hosszidábu. A vegtest sárgásfehér, felületen egy meglehetíisen szeles, levelmódra, foga- 

 csolt, elejetői a fonéikig nyulii, fabejliarua kozepcsik, mely hegyesen indulva, gyorsan szélesedik, afoiKik fele 

 ismét egyenletesen keskenyedik, végre csucsosan vegz/idik. A fejmell es a, lábak élénken vörösessárgák. 



A fejmell fejeresze szélesedő, oldaln'il tekintve, kissé kiemelkedő, a mellreszuél sötétebb; a mellrész 

 kissé lapuló, világos vörösessárga. A szívalaku mellvert közbül világos vörösessárga, szélein szélesen és 

 elmosódva sötétebb. A rágc'di heugerdedek, pfirhuzaiiiosak, jid kinyidok, vörösessárgák ; ilyen színűek az 

 állkapcsok is, melyek keskenyek, az alacsony, elkerekitett alajkra hajlok, a r;ígókkal egyenlő hosszúságúak. 



A lábak közül az első pár a többihez képest igen hosszú, kissé neki erősödő, eleuken vörössárga 

 czombokkal, halványabb szárakkal, melyeknek vegei ismét élénkebb vörössárgu színűek; a tolibi l!U)pár 

 balavány vörösessárga czombbal. Valamennyi lábon a ket lábvegíz egy iinoni, barna gyürü altul elválasz- 

 tott. A vegtest az oldatokban egy, a uyelecski' felől jövő, eluiosiido bebaniitassal. A has szennyes s.-írga- 



