II. EETITEtArUAE. 93 TI. HÜROKKÍÍTÍÍK. 



A rágok liengerdedek, ii.nínyl.iR kissé vézniík, vörössárg;ik. a, csíiirikdi-din t:ij;in vr>nisli:u-iiák. A kos- 

 kény állkapcsok az alacsiiny, clkerckített a.lajk felett összehajli'ik, a, v.'innkkaJ i <jy( iil('i Imsszusagra ki;íll('ik, 

 a.gyagsárgák, a végük fele vor()sliania,. kissé határozatlan szegélylyel. 



A tapogatók agyagsárg;ik, a szár es vegiz vege kissé fiistiisodri, sz("iriizetíik ji'lt-ntrktelen : a végiz 

 a- szíírniíl liosszalili, ti ezonilmfil mviilflili. A Jahak agyags:írg;ik (az rlii :illatii;il r szin sajátságos füstös- 

 srggel fellett, mely a horszeszlien gyorsan elenyészik); a cz<iml) t's szfiriz luit.irozallan, elmosódó közép és 

 határozottabb veggyürűvel ; a második l;il)Veg (nietatnrsns) vege szintén barnagyün'ís ; különbeu arányos 

 fejlödésüek, szőrösök; a szőrök a.prc), fekete gombóc lkakból indulnak. A vegtest az előtesthez képest puÖa- 

 dozó, szélesen- tojásdad, kissé lelajutott, faggynlényü, ni.ajdnem csupasz (szini'Zetet kisd f( nnebb). 



A szemek nagyocska!;. Az alsó sor ket közepszeme fekete (nappali), a többi szem op;ilizáló (éjjeli). 

 A négy középső szem derekuégyszöghen elhelyezve egymástól egy szeraátmer('inel kisebb, távolságra; a 

 hátsó sor oldalszemei a hátsó középsőktől alig szemátmérőnyire. A hátsi') sor — felülről tekintve — ■ 

 közel egyenes, az alsó kihajb'i ; az utéibbinak a távolsága a homlok szi'letiil a középső szemnégyszög 

 magasságánál valamivel nagyobb. 



A zár egy világosvörössárga, jcjl kimagasló, kissé haránt elnyub) koldok, elén egy emberi zárt száj- 

 hoz hasonló hasitékkal, melynek közepéből egy terjedelmesebb benyomás nyulilv hátra fele (a.|. 



Mértékek: ? Törzs - ........ 7 >";„, ebből 



fejmell "2-7 « 



I labpiir \'2 II 



Hosszaránya a lábakna-k 1, 4, -, '■'i. 



rf Karcsúbb, kerekdedre fejlett, élénkebb vörössárga szinü előtesttel és lábakkal, egyébként a nős- 

 ténynek megfelelő rajzzal. 



A tapogató aránylag hosszú nyelű; terdize nivid, határozottan görbített, a, sziiríznel sokkal 

 rövidebb ; a száríz a pikkely felé egyenletesen eríísödii, ugy hogy a pikkely kapcsolati pontján a pikkely 

 vastagságába mintegy átmenő. A pikkely kanálataku, igen nyújtott, vékonyodé) csúcsba kifutó, szőrös; a 

 neinzőszerv sárgásvörös, világos, a pikkely üreget kitöltő és kissé csavaros; oldalnd tekintve, a gyűjtőhöz 

 illeszkedve és előre irányozva egy erős, sötet-vörösbarna nyujtvány láthaiéi, mely kissé oldalt görbült es hir- 

 telenül csúcsosodó. 



Mertekek: c? Törzs G-G '"/„, ebluil 



fejmell 3 « 



I lábpár 13'8 (I 



E faj szorosan illeszkedik az ember háztartásához s csak igen ritk;in található erdők szélén, ott is 

 rendesen emberi lakok közelében. A házak zugaiban, a szobákban épen ügy mint az éléstárakban, istálókban, 

 nevezetesen pedig az árnyékszékekben, egész éven át bőven található. Ritka vitorláját nagy terjedelemre 

 szövi a sarkokba ; a vitorla felett es alatt terjedelmes hurok-hálózatot készit s a helyiséghez képest majd a 

 falon, majd tágasb repedésekben lesi c prédát. Több példány halija UL^ha összeér, ugy, hogy több állat érzi 

 meg azon egy préda l>eaka(lását s valamennyi kirohan. A legerősebb rendesen elveszi kisebb szomszédja 

 prédáját, melyet a fonalak elrágása által kiszabadítva, hátulsó lábainak egyikéhez kíit s igy hálójába átcze- 

 pel. A legnagyobb legyfelekkel, sőt erős bogarakkal (Harpalus rutipes) könnyeden megküzd s legyőzi. 

 A préda beburkolását a hátsó lábpárral végzi. Sok ivarérett példánya nősekben áttelel. Kora tavasztól késő 

 őszig kapható s legalább ket nemzedéke fíjli'idik ki egy idény alatt. Ritkás, gömbölyű, fehér peteburkát a 

 sarkokba alkalmazza és gondosan cirzi. A hiniek a péírziis után gyorsan elpusztulnak ; a nőstények az ifjú nem- 

 zedékek kikelését bevárják, s fiakat a mást)dik vedlesig gondozzák, mire elpusztulnak. 



Ismerem erdélyi részekből : Kolozsvárról, Mezö-Záhról, Görgény Szt.-Imréről, Siírpataknü, Okíh- 

 Fenesröl, Parajdról, Gyergyó-8zt.-Mikl('>sról, Nagy-Szebenből iSill es Bergleiter gyűjtemények) s még szá- 

 mos m;is pontról; magyar reszekbi'il : Doroszloról, Apatinbol, Ujvideknil (setahely likáczai), Zimonyból (te- 



