II. r.F.TITF.LAKIAK. 105 II. inlROKKÜTÍÍK. 



;i fejrész sapkaszorüen lionil. Az úllkaiicsdk koskcnyek, a liároinszÖLílctes alnjkra egészen rciihajlók ós a 

 mellvcrtiifl sukkal vil;i.ü,osalili,'ik. A tapopiatV) \c<^- és száríze a czdinlmril jiusosahli; a vek^iz (.-sucsosodo s dIv 

 liosszú, mint a szTír a tenli/.zcl i'i;yüttvéve. 



A l:il)a.lí li;ircsiili, fcLíyvcrtolpuck, rövid szíiri'rl Ijnrituttak. csipí'lilí viln.nos viiniscssáriíalí, a czdinbok 

 vörösliarnásan l)efutva iniutegy íTist(>lvc. a Idlihi izek egysziuüeii vöniseB s:ir,!j;;ik. A ve.^test rendes tojiisdad, 

 szélességénél nem luasasalib ; felül fekete, alul fehéres, mely utól)l)i szín a legzöres táján az oldalakba 

 kiékelödik. A szemesoport sajátságos; az alsi'i sor két középsíi szeme sokkal kiizelelil) egymáshoz mint a 

 leghiitulsé) két szem; ez utolilii a tolibi szemti'il messzire h;itravetett : a. ket ket oldalszem az alsó sor közép- 

 sőivel mintegy háromszögheii áll. 



A zár igen cgyszen'i s egy alig kiemelkedő, nyelvalakii, vékony hnnezkehőd áll. melynek töve 

 vörösessárga, éle heliarnított. 



]\[ertekek : ? Törzs :!-5 — 'l- "'/,„ ebljől 



fojmell I-T) — 1-7 » 



I lábprír .") I) 



^ eb'ittem ismei'etlen. 



Ritka kis pok, melyet mint nyéiri alakot ez idői szerint csak B.-Füredr/il es az Alsó-Ihiiiiorbol 

 (Borsodmegye) ismerek. Az utóbbi helyen tairilta.m lakhéizéit, melyet palakovek aki helyez s a melyben 

 pet(.'burkat Inven clrzi (1. ];i>t. III. t. ni;.). \'ajjon azonos-e ez albit a, Savkiny es AfnuiN Egviptomból 

 leirtilk Enyo nitidával, a mini ezt TnoKi i,i, «On Vaw. Spiders» p. 1(JS említi? ezt eldönteni nem mernem; 

 annyi bizonyos, hogy szemiilbis es színezet szerint egyezik a Kom idézett leírásával, a mint ezt TnoRi ll 

 taii;ir a. revisii') alkalmával el is ismére. 



SUBíMíhO TTT. AT.RKNI). 



I^ IT B I r K L A R T A E. 



(tubus = cső, tl'la, =r SZOVi't, ) 



C S (') S Z í) \ () K. 



i\rindazon tulajdonképeni i)éikok. a melyek szervezeti alapon a lobbi hat alrendlie lie nem illenek, 

 a Csőszövők alrendjébe tartoznak. Az alrend valósággal polymorph s az .-itmenetekre nézve, a Kerekh;ilósok 

 kivételével, minden más alrend felé hajló alakjai vannidi. 



A mily soknemü az alrend szervezete, oly soknemü az életmi'xlja, s oly soknemfiek szövetei is; és 

 hogyha a p('>krend működési rendszerét egy szakadatbin egésznek tekintjük, akkor elmondhatjuk, hogy a 

 csőszövők betöltik, elfoglalj;ik azon hézagokat., a melyek .-i, mükcHlesi uii'idok kozott kíilonben Ictre jonnioiek. 

 Ugyanezt mutatja a soknemü alakrolionsiig mas alremlekkel is. 



A legfi'íhli pókszervek ez alrend koreben változatosak. A szövő szervnél kettős és hármas karom- 

 rendszert ta,l:ihink, melletti! azt, hogy a kettíissel sajátságos sz("irtali).ik együtt lepnek fel, melyek azt 

 mutatják nekünk, hogy itt a, s|iecilicus pokuuikodrs, t. i. a lialozas mellett, a- j;irás-kelesnek is helye kezd 

 lenni. A l'oni'iszerv ha.soulokepen eltéréseket nuitat; neiuely t'onoi)arok mcguynhiak, több izub'tet kezdenek 

 ölteni, s a cseverendszer masuemüen van álkahuazva,, tehát ni;isnemü szöveteket is létesít. 



HEUMAN uTTÚ: lIAGVAROIlSZÁt, I'ÓK-FjMN.ÍJA. IU. li r l u Hl.i:JIA\: rMíAKNá Sl'I.N'N t S FATNA. III. li 



