III. TÜBITELAIilAE. 107 IH. CSŐSZÖVŐK. 



SPEC. 1. KA.i. UBOt'TEA DUÜANDll. (Walck.) DURAND BüRZl'oKJA. uurands dachspinne. 



(I>ui'iiinl fianc'zíji tiulú.s tis/.ti-k'térc.) 



Si/H. IS09. Clollni Duiüiidii Walckenaek in Latreille «Gen. Crust. et Ins.» IV. \< HTO. 

 Vidü : Thuuell «líemiirks» pag. 503. 



? Nii|;y, ZDiiiiik uhilí. Eh'itestc cs l;il>ai VDi'd.sliariuik, vi'gtcstc Ijania va.ny l'aki). li:itfclcn öt sáry;i.s- 

 iV'hcr folttal, melyek közül kettő a végtest elejeu, kcttü a közepeiicl valamivel liatralil), egy a foUDk felett 

 elhelyezett. Az egész állat lioziiutosau szőrös. 



A fejmell vesealaku, szelesei il) iniut hosszú, laposan holtozatos, szepeii vörösljania ; gyér, serteszerü 

 szőrözette! fedett. Fejeresze alig kifilió, kicsiny ; ket oldalt a iiiellresztől hehorpasztások által elválasztott. 

 A hátgödör teijedehnes, sekély, közel hároiiiszögletes ; a mellrészen a, I;iliak fekvésének niegfeleh") sekély 

 harázdák sugárzauak szét. A mellvért kerek, hosszánál nem szelesebb, világosb-vörösljarua, világos 

 szőrözettél btn'itva. A r;ígók ariínylag gyengék, rövidek, majdnem párhuzamosak es serteszerü, bozontos 

 szőrözettél fedettek, vörösliariuik. Az állkapcsok párhuzamosak, elől elk(.'reki tettek es nagyon egymásfelé 

 dűlőik, ugy hogy vegeikkel érintkeznek, niig töveiket a hih-oinszögletes alajk \;ílasztia el ; az állkapcsok és 

 az alajk világosabb vörösbarnák, bozontosán szőrösek. A tapogatók húsosak, vegizük a száriznel csak 

 valamivel hosszalib, mindkettő együttvéve alig hosszabb a czombuál ; a végízet rövid, serteszerü szőrözet 

 igen tömötten l)oritja. A lábak vaskosak, hosszúságuk arányos, vörösljarnák ; az ízek alsó fele hosszú, 

 sárgás szőrözettél bontott; az első labp;ir uiTisodik vegíze (nietatarsus), alul, hit par erős tüskevei, az elsői 

 vegíz 5 — 6 tüskepárral; a száriz alul 1- piir hosszú sertetüskével. A tublii Libpiir megfelelő ízei alul 

 szinten tiiskések. A liordáskörmök a kampón kivul 10 fogasok s a végső uegy fog mintegy összeforrott. 



A végtest szélességénél sokkal hosszalili, felül lapos, barna vagy fakó, bozontosán szőrös; elől 

 elmetszett es keskenyelil) mint a mfisiidik foltiuir tájrni : a fonók fele ismét csúcsosodó. A has barna vagy 

 fakó, a legzöres előtt rendesen sötetebli. A felső fom'ipar liosszu, a végtest vegén farkszerüeu kiálló, oldah'ól 

 kissé összenyomott s az első íz alsó felen cscvekkel ellátott. A szemek nagyok, kerekek, jól domborúak, 

 gyantaszmüek, két soriján és ket uegy-negy szemből alkotott csoportlian állanak. Az alsó sor ket középső 

 szeme a legnagyobb, a közbeneső hézag egy szemátmérőncl valamivel kisebb ; a hátsi'i sor ket középszemo 

 oly távol áll egymástiil, hogy az alsó sor kiizepszemeivel egy magasságánál szeleselib trapézt alkot. Az oldal- 

 szemek nem érintkeznek s a. közepszemekhez igen közel ;tllanak, ugy hogy megfelelő felen a fejnek a közep- 

 szemekkel egy szabálytalan (Q) négyszöget alkotnak meg. 



A zár egy jelentéktelen sötétbarna terese ^^ szerű sekély benyomással. 



Mertekek: + Törzs (fonó nélkül) l:i '";„, ebliiil 



fejmell .") II 



I lábpár Ki I) 



IV I) 1 7-.J .1 



felső fonó '.) 1} 



A lábak hosszaráuya ; l, 1, -2, o. 

 cf előttem ismeretlen. 



Deli laj, melyet eddigelé csak Fiume környékéről ismerek, hol is egy régibb utaza.soni alkaluiaval 

 (18(1:2) a Quarnero-öböl partja kozelelien. de szárazon heverő kövek alatt találtam. Szövete szürke.sfehér, 

 terjedelmes, lepelszerü es igen erős; rendesen a kövek valamelyik kivajas:tt tölti ki; a iiejárat előtt számos 

 rovarnak a maradványa hever. 



Magyarázat: II. k. IV. tahi. '.t.j liordáskörmök, '.)i'i </ szemallas, li a fejmell felülről -• !i vegtest, 

 vege a fonókkal, oldalról tekintve. 



