III. TUBITELAIIIAE. 108 Ht- C'SÖSZÖVi'.ÍK. 



FAM. TT. CSALÁD. AGALENOTDAE. TLL(')IÍ. flíohtspinnen. 



(« ct Y<J.X/,'^Y, ---- uuiutalaji ; a liáhiii való íí.yois mi>z;;ásról vúve.) 



suBFAM. I. ALCSALÁD. A ]\[ AUROBIINAE. ERETNEKEK, ketzeksitnnen. 



((/.mi.'jiióc, ^^ síitút, ,í;'j(y = «Ilii ; a tuitózknclá-iinl.) 



(IIÍN. I.NEM. DR'TYNA. SliNDIOVALL. 

 (JíXT'J'/O. = iliiiiia, a vailászat isti'iun"i|i:.) 



iV_í//í. IS);3. SuNDKVALL « Coiis[iec-(iis Ar.» pafí- 1Ö. 

 Vilii' : TuDKiiLL «Oh cuniii. Sp. » paj;. 122. 



Az oldalszemek majdnem érintkezők ; az al.só oldalszemek az alsó középsőktől ler^aláM) egy szem- 

 átmérőnyi távolságra állanak. A i'onalszfírő es nyüst jelen van. Az állkapcsok a közel liáromszőgletes alajkra 

 hajlottak. A lal):ik fegyvertelenek. Csupa, apró alak (Icgfoldili '> '"jii,), mely különösen az ernyős növények 

 kóróit es a házak falainak lapját választja tartózkodási helyül ; az elöbhi helyeken tölcsér alakú, ritka háló- 

 zatot szőnek, melyeknek vezérfonalai Z szerű gyajijas keresztfonalak által köttetnek össze : a tölcsér tövében 

 egy csőszerű sűrülih rejt létezik ; ;iz utóhlü helyen a hálózat foltszerűen terjed s a pók alatta leskelődik, a 

 Z szerű összekötő fonalak itt is meg vannak. 



SPEC. 1. FA.i. DICTYNA AUUNDINACEA. (Lin.) NADI DI(:TYNAI'(')K. uohr dictína. 



(arundu ^ nád ; a kfclvfiiez taitózkodásiol véve.) 



.S'//í(. 175S. Anniin nniiiiliiinccu Linnk »Syst. Nat.» Ed. X, paj,'. 620. 

 Vi<U' : TnuüELL «lU'iiiarkti» pag. 210. 



'i Zömök alak, tomp:in tojásdad, ariinylag nagy vegtesttel. A vi'gtest felülete fakó, elején egy szeles 

 liarna csíkkal, hátulján egy hasonló szinű, czímerszerű rajzzal. Előteste vörösbarna, lábai barnásvörösek. 

 Az egész törzs rövid fehér szőrözettél fedett, mely szíirözet a rajzok alkotásália is befoly. 



A fejmell módosan fejlett, a végtest által kissé fedett, fejeresze kissé kimagasló, domború, a. mell- 

 resztől jol elválasztott, vöriisbarna ; rövid felier szőrözettél. A mellvert kissé domborodó, Víü'cisbarna ; rövid 

 füher szőrökkel. A raguk nyújtottak, vegükön kissé szélescih'ik, érintkező széleik fele homoruan benyomot- 

 tak, a becsapó res szelei lemezszerűén kiemelkedők, egyébkent vörösbarnák. Az állkapcsok nieglehetíisen sze- 

 lesek, elől elkerekitettek s a közel háromszögletes aliijk felett összeerők, ugy mint az alajk vörösbarmik. 

 A tapogatók rozsdabarnák, vegizük füstös, szőrös, a szárnál sokkal hosszabl). A lábak aránylagos bosszú- 

 séig mellett kissé vékonyak, rozsdabarmik, felületükiüi idmosödva füsttisc^k, réividen szőrösök. A végtest 

 aninyhig nagy, doiuboni, felülről tekintve tompa-tojásdad, majdnem kiu'ded, fakó; elején egy barna közép- 

 csikkal, mely kiirűlbelűl fele hosszéit i'ri a, vegtestnek s mely alatt egy háromszögletes, czimerszerű, liarna 

 mező kezdődik, mely csúcsával a Idiink IVK- nyúlik s ndiéiny világosabb banintvonal által niegszakitott. 

 Vi har;intvoiialakon soibau albi IVbrr sziiriik 1,-ithatok s élesítik a. rajzot, l'ako színezete a végtest felületének 

 szinten rövidke, fehér szőrnkkcl diTi'/.ill. A has kii/.cpe rendesen szélesen, szalagszerűen barna. 



A hátsó szemsor az alsomil vaia-mivei hosszabb, iigy hogy a,z oldalszemek kissé rézsútos állást fog- 

 laliia,k el. A középszernek egy előrefele kissé szűkülő trapézben elhelyezettek s a hátsók közötti ter akkora, 



