III. TUIilTELARIAE. 1 Of) III. CS('iS/.ilV(ÍK. 



a iiii'kkiira távolságuk íiz alsoktul ; a lia.tsD sor s/,t'iuoi egymástól cLíyciilr) tiivolsrinra. lilluak. Az alsó sor a 

 lioiulok szelétől oly távolságra esik, a lucldMna, a tiivolsáL; az als('i i'.s liatsi'i sor kcizcps/eniei között. 



A zár egy harántfekvő liosszukas kuldok, mely a kozepeii egy sekély lieiiyoiiKÍs liltal ket felre oszlik 

 es ez elosztásnak megfelelő ket ^ = szerű nyílást mutat, mely lüitrafele nez. 



Mertékek: ¥ Törzs '!■ "'/„, el, hői 



fejmell IvS » 



I liihi)rir '{■ » 



A láhak hosszaranya : 1, i', 5-, '.'i. 



"f kisehh, karcsú, majdnem sisakszerüen kieuudkedő, domhoru tVjji'l es hosszahli, karesu hdiakkal. 

 A fejen a fehér szőröeskek esikosan sorakozottah. A rat^ok hosszuk, oldalról tekintve vegeikkel tetemesen 

 elörchajlök. A tapogató rövid szárizen egy kettéhasított, szemölcsszerű kiemelkedés. A pikkely nagy, csu- 

 csosan kanálalaku, oldalt l.ifrlr fordított : nemzöszerve egy göcsalakn Víirösharna gyűjt(">hől áll, melyhői 

 oldalt egv a, pikkelyhe hefekvő s szelének gtirhiiletehez alkalmazkodó, eleire inlnyzott nyujtvány indul, 

 hátrafele pedig egy erős, sott'tharna, kettős csavar(_)da.su, dugohuzoataku emhohis meredezik. 



Mertekek: -f Törzs :2-7 '"; 



ehiiol 



fejmell !•:' » 



T lahp;ir !■ » 



Tavaszi es nyári alak. mely kidoiiosen az erny/is virágok száraz kórcut, egyáltalid)an a kiszáradt iKiveny- 

 zetet kedveli, a. melyen liidoj.-it ugy a'lkalmazza, hogy tólcseralaku feneke az ág vagy ernyoiszirmok könyo- 

 keihe essek; néha a falakon is található, hol halója egy poros folthoz hasonlít. A hiiló kétfelé fonalhói 

 való: az egyszerű vázalkotó, néha összefutó fonalakhói es gyapjas fona.lakhól, a melyek a vázfonalak között 

 hágcsóm ixlra. alkalmazvak s igen ta.padi'ik. Ez utolilii fonalakat a. kis ;illat a negyedik láhpárral fejti ki s úgy 

 véltem észrevenni, hogy e fonalak a, fonalszűriihi'il eredve, a nyusttel fejtetnek es alkalmaztatnak. Az állat 

 kicsinységénél fogva észleletéin nem volt egeszén szahatos. 



Ismerem eddig erdélyi részekhi'il : Kolozsvárnil, Sz.-Vesszősről, Tordári)l, Mező-Záhról, Szehen 

 kornyékéről ; magyar részekliöl : Poroszlóról, Apatiuhól, Palánkáról, Pancsováról, Orsováról, Ogradenáról, 

 B.-Csabáról, Tokajhc'il, ( )-nuttrirol (Üorsod), Szekes-Fehervarról, Nagy-Viiradrol (Miiz. gy. Mocsáry), Buda- 

 pestről (^luz. gy. Pável). 



SPEC. 2. FA.i. DK'TYNA LATENS. Fakh. V.VXC) Ti. schlci'f p. 



(bitLo 1= elrojtvu luJiui ; ít/^ élL-tiiiinli«'!.) 



Si/ii. 1775. AiKiii-iis Intens Faiiuicius «Sy.st. Eiit » p. 1-.1:2. 

 Viile : Thokell «liemarks» p. LÍIÜ. 



? Előteste fekete ; végteste világos hamvasszürke, hátfelen egy terjedelmes, levelalakn fekete 

 folttal; lahai es tapogatói feketék. 



Alakra nézve megfelel a D. arundinacermak, de ennél kisebb. 



A fejraell fejerésze meglehetősen tömött fehér szíirözettel bontva; vegteste pikkelyszőrokkel telje- 

 sen fedve. Sértetlen állapotban a térdcsuklók töven egy kis, fehér szőrustiik. 



A zár megfelel a D. arundinacea zrírjának. 



Mertekek : ? Törzs i-b—W ">/„, 



d Tapogatója a D. arundinacea ■/ tap<igati'ijalioz képest karcsubli, bunkója elknben vaskosabb, 

 szárizen egy egyszerű, kis, hegyes tiiske. 



Mertek : '? Törzs . . • 2-;! >"/„, 



E fajt dr. Seidlitz dr. Koc^H L. niegliatiirüzása alapján Szehen kornyékéről említi, l'eldanyokat 

 nem láttam. - ■. 



