III. TUBITELAEIAE. 111 III. CSÍisZÖVŐK. 



SPEC. :>. I.A.I. r)I('TYN.\ V.M;IA1III,1S. C. K. VALToZKKIINV D. verándeuliche d. 



(v.arialiilis ^ váltiizékony ; a szlnozpt állli;Ll.'itl;iiisá<,'ávól véve) 



Si/n. lS3(i. Ihcli/nu vdrifihilis 0. Kinii «|iii> .^larlmiiliu" III, \n^ 2'.t. 

 Viilc : Thorell «Eeiiiarks» pa^'. 4.33. 



? Vörösessárga elötest, zöldessárfía vógtest. melyen a sötétebb erezet mintegy sejteliet alkot ; a 

 lábak szennyesen zöldessárgák. Zihuök alak. pnl'fadozó, tojásdad s elejével a fejmell niellrészére felfekvő vég- 

 testtel. A fejmell módosan fejlett, liátul Iclapnio: fcjerésze. oldalról tekintve, en'isrn donil)orodó; az egész 

 vörösessárga iVliéres, gyér, kissé scivban :ill(') sziirózt-ttcl. A nifllvcrt laposan dunihuru, agyagsárga, gyéren 

 szőrös. A rágok, elölről tekintve, majdnem párlmzamosak, világos vörösessárgák, sötétebb, áttetsző csipő- 

 körömmel. Az állkaiu'sok egyenkint meglehetősen párhuzamosak, elkerekített csúcsaikkal egymás felé haj- 

 lók ; az alajk szélességénél magasal)l>, tompiin csúcsos s ugy mint az állkapcsok vörösessárga. A tapogató 

 sárgás, csúcsán kissé fiistös ; végize oly hossza mint a szár a térdizzel egviittvéve. A bibak ar:iuyosak, 

 szennyesen zöldessárgák és kivált alsó fclid-iíin süríi, fehéres sz<'ii'(')zettel l)oritottak. A Vfgtest zóldessárga, 

 sötétes erezettel mintegy reczezve s rövid, fehéres szörözettid bdiitva. 



A szenmegyszög magasságánál szélesebb: az alsó sor oldalszemei a középsőktől szemátmerőnyire 

 állnak; a hátsó sor szemei majdnem egyenes vonallian és egyenlő távolságra egymástól; az alsó sor a hom- 

 lok szeletrd oly tfivolságra, a mekkora a távolság a hátsó sor középszemei között. 



A zár egy hártyás térése, mely semmi kitiintetii horpadfist vag^y emelkedést nem nnitat. 



Mértékek : ? Törzs 4-?.— ő w^ ebl)öl 



fejmell 1-8 



I bilipár íj'f» I) 



d" Kisebb, karcsúbb ; színezete a nőstényének megfelelő. A tapogató rövid térdízén egy rövidke 

 csap. A pikkely csúcsosan kanálalakú, domborúságával oldalt és kifele fordított ; nenizííszerve, alulról 

 tekintve, egy lapos, lencsealakn, sárga gyüjtí'iből áll, mely előszélén egy serteszerü, barna s a gyűjtő köridomá- 

 hoz illeszkedő endiohis ;iltal mintegy szegélyeztetik. 



iMertekek: ' Torzs i -"^4, vagy kisebli 



fejmell 1 "S « 



I Libpár f'i i> 



Mint nyári alak némely helyen gyakori ; ]i;ilózat:it előszeretettel fris levelekre alkalmazza s neve- 

 zetesen a, Syringa viügaris (orgonafa) levelein található, hol a leveleket csatornásán összehiizza, liehálózza 

 a háló alatt pedig ritkás, csöves rejtjet szövi. 



Ismerem különösen Budapest vidékéről (muzeum-kert), líakos-Palotáról (Muz. gy. Pável), Pan- 

 csováról, Tokajból, B. -Füredről. 



GEN. 3. NEM. TITANOECA. T n o n e l l. 



^^/^«l/í<5 ^ mész, oixtic: = ház, lakús; íi tiutúzkodiisrúl.) 

 Si/n. 1869-70. Thorei.i. ..()n (■nr..p. S|h(1... pafí. IS-t. 



Az állkapcsok majdnem párlmzamosak. Az alajk felkerek. Az oldalszemek nem érintkeznek. 

 A hátulsó három láhpár rendesen fegyvertelen. Scitetszinezetü, ktizepes nagysági)n aluli (ü — G "^;„ törzs) 

 alakok, melyek jelesen a inészbegységek kövei alatt tarti'izkodn.-ik, ritkás szövetű csövet és rendetlen hálót 

 készítenek. A fonalszűrö es nyüst megvan. 



