in. TUHITELARtAE. 112 !"• CSÖSZÜVÖK. 



SPEC. 1. F.Í.I. TITANÜECA QUADRIGUTTATA. (Hahn.) NÉGYCSEPPES MKSZl'('>K. mkhtiiopkiok kalkspinne. 



(ijiiatiKíV t's jrutta r^ négy cseji]); fi liiiii vi';^'tust(''nf'k fcltiino dis-zer/U.) 



Si/)i. 1831. Tlnriil. (jinitlrii/iiHiitiiin Hahn »Die Araclm.» I, jiaj,', Si. 

 ViJe : Thurkll «Reinarks» pag. 5ÜG. 



? Az eintest sí'itét sárgásbarníi. A végtest fekete. A lábak sötét füstbarnák. A fejmell fejerésze kes- 

 kenyedő és kissé iiyújtdtt, elől majdnem elmetszett, a mellrésztíll jól elválasztott ; oldalról tekintve az egész 

 fejmell a nyelecskétöl kezdve a fej búbjáig egyenletesen, ívesen emelkedik. A mellvért szélesen-körded, sötét 

 vörösbarna. 



A rágok módosan laipidomíiak, tövükkel a homlok előtt kissé kiállók, vörösbarnák, az állliap- 

 csoknál valamivel bosszabljak. Az állkapcsok majdnem párhuzamosak, elkerekitett végeikkel egymásfelé 

 hajlók, vörösbarnák ; az alajk hasonló szín mellett félkerek idomú. A tapogató végíze alig csúcsosodó, 

 sertékkel elegyes szőrözettél borított, füstbarna ; végíze a szárízuél hosszabb. A lábak arányosak, egy- 

 színűén füstbarnák, fegyvertelenek, a czombok alsó felén hosszal )!> szőiriizetííek. A végtest rendes tojásdad, 

 egyszínűén fekete (éretlen peldrinyokufil néha fakó vagy füstös) s ilyen a has is. A szemek aprók; az 

 oldalszemek szemátmén'inyire egymástól ; a kuzep szemesoport egy előrefele szűkülő trapézbe elhelyezett ; 

 a hátsó középsők a hátsó oklalszemektől valamivel távolabbra mint a mennyire állanak egymástól. 

 A hátsó sor könnyedén behajló, az alsó sor egyenes. . 



A zár egy kissé domborodó sötétbarna terese. 



Mertekek : ? Törzs r, %^ elib/ll 



fejmell 2 » 



I hibpár ^y'i » 



A lábak hosszaránya : 1, 4-, 2, 3. 



f Kiircsubb, kisebb. Fejmelle a végtestliez kejiest fejlettebb, világos sárgabarna. A végtest sötét- 

 liarna, néha fekete, felületén négy párosan, rendesen ;5 szerűen álló cseppalakú, hófehér petytyel ; a végtest 

 elején álló foltpár néha kissé enyésző. A czombok fegyvertelenek; az első és második lábpár szára és máso- 

 dik lábvégíze alul tüskés, a töl)bi lábnak ugyanazon izei alul ink;íldi sertékkt'l mint tüskékkel fegyver- 

 zettek ; a czombok sötétebbek. A tapogató bunkós, sötét ; a kurta száríz, oldalt befele egy hüvelykszerü nyujt- 

 ványnyal, e nyújtvány s a jiikkely töve között egy kissé csavart hegyű, erős, fénjdö köröm ; a pikkely vörös- 

 barna, széleses kanálalakú, gyéren, inkább csak szelein szőrös, doiulior>is;ig;ival fölfelé és kissé oldalt kifelé 

 fordított ; az alóla jól kidagadó nemzöszerv, alulnd lu-zve, egyszerű domborodású, szennyessárga, barnás 

 szegélyzetü; a pikkely külső szélén és töve felé kialk) nyújtványon két rövidke, hasas fogacscsal. 



Mértékek : d" Törzs 4-:l ■<«;„ ebbeli 



fejmell 2-4 » 



I lálip;ir 7 1) 



Mint nyári alakot a, mész- és tracliyl-kcplctflvlK")! ismerem, hol a l:iz;in fclfckv/i kövek alsó lapiiín 

 ritka szövetet keszit. 



Ismerem magyar részekbi'il : Orsováról, Mchádiáról, B;iiziásr(')l, az Alsó-Hámorból (liorsod), Mocso- 

 lyásról (Borsod), Párádról, Selnieczbánviíról, l'ecs vidékéről (Muz. gy. Frivaldszky es l'.lvel), Buda vidékerői 

 (Muz. gy. Pável). Az utolibi lillicly nem bizonyos, mert csak szerfelett csonkti, prlikuunk állottak rendel- 

 kezésemre. 



