III. TUBITELARIAE. 1 1 ó HI- ftiííSZÖVciK. 



OPEC. Ű. i'A.i. TJTANOECA SCriTXET!!. L. K. SCTlIXEr; !\I. mhinkks k. 



(iSi'liiiirr jelis iisztríik lii|it<'n>|nL;u.-; tis/.teli-trif.) 



Si/ii. lN7!á Tiliiinirc'i Si-hiiirii L. Kocii « Uu!>. ilio 8piiiii. G:iü. Tit.» otc. pag. 1.59. 

 Vidu : TuoKELL «Vciv,. siulmss. Spiiiiuii. ■ S. rikTslmiM l!S7."j. pu^. 3.j. 

 SniuN «Ar. de Friuifu« I, piii,'. '212. 



cf if Miuil ;i kct ivart i-saK lianinKhciUrsii prldaiiynk s/.rriiit i.siinrciu. 



El('Hesk' vilá,ü;i)s vtu^i.ses-a.^va^sárga. A V(',i;tL'st iii.stliariia ; iiiiud a kct iva.niiil t'uv pa.r -'^ s/.triii-ii 

 álló, iszeuuyefjft'licr fdltlal, nifly a liiiiiml Iri^tuKliszor hatarnzdlt, t'lcscii kui\ mial/.citt. a ini^ti'nyiU'l ludia 

 t'Dveszö, iit'lia hiányzik is. A mci;i'iöz("i l'ajniil natíyulil). vaskusalili. A i'rjimH, oldalról tekiutvt', a nyelecs- 

 ketöl lapos-iveSfU tmelkedü ; l'eJL'ri'SZf jól elváló, elül inajdueiii ciuirt.szitt, a iiullreszlji'i' kepe.st ke.skeiíVfdf") 

 ('S kinyuli'i. A mellvért vorÖHbarna, Hzéles, liiitul liirteli^nül esuesosoik). .V nluók, eli'ilröl uezve, luajdiieiu 

 |iarliiizaiiio.sak, vaskosak, szt'irósek, oldalr<'il tekintve ekalakuak, az :illka|iesokiKÜ iicni hosszalikak, ví1;í.l;os 

 barnasvorósck. Az állka-iiesok anya ^sárgák, elkerekitett vegeikkel egyiuásíele hajlok ; az alajk leikerek , 

 tüven vörösliarua, a vegén s;irg.-is. A tapogató V(ir(ises agyagsárga., kissé ITistos esuesesal, vegize hosszahh a 

 szárnál, alul sűrűn és seriekkel elegyesen szi'irós. A lábak vöröses agyagsrirg:ik, az idsö p:ir uiásodvegize 

 ncgy jLír tiiskevel. Az als(') sor oldalszeiiiei ii.uyanc sor kozepS("iinel luigyobiiak ; a hátsó sor szemei körül- 

 belül egyforma távolságra egymástól ; a kózep szemesoport egy eliiret'ele szüküki trapézbe elhelyezett ; az 

 alsó sor a homlok szélétől kevéssel távolablira mint a mennyi az oldalszenieiiek az átmérője : e sor kis 

 mertekben, a hátsó könnyedén behajló. 



Mértékek : 3* ? Torzs (. ";;„ ehböl 



fejmell "2-S » 



I labp;ir 'i 7-7 » 



I) II i' Sm I) 



A hdiak hosszaraiiya : I, '!■, :2, :1. 



Mint nyári (június) es őszi (október) alakot, de mindkét évszakban csuk mint liarmadvedlesűt, 

 magyar részekből 8.-A.-Ujhelyröl, Tokajlieil es N'eszprem kornyékéről ismerem, hol kiigorgetegekbeu, a 

 kövek alsó lapján szövi ritkás szövetet es csövet. E faj eldöntésénél a nagyság es a vegtesteu latható ket 

 teher petty döntött. 



SPEC. 3. FA.i. TITANOKC'A N'KTKhAXlt'A. n. sp. VETk:iiA.\l M. vetki;a.ni.s k. 



(Vett'iaui, lé^i liadvi'zér, uiiK'ii Vuteiaui barlang tája a Duna uuUitt ; i- fa) il.'iíi lrllirl\r.| 

 (\Il-clilv tábla 1.5.3, á szumcsoimrt, h a 4.' záija, d a ,-f tapnnatiijáuak s/.áia, c a rf taimjíatúja.) 



? Előteste sötétes viirosbarna,, kcves sargiis sziirrel ; lábai hasonló szuiűek, kissé füstosiliink. \ eg- 

 testf barna., nem epén gyéren iiUii, de legiidüdib csak nagyításban feltűrni, s;irgás-vii^os szi'lrözettel. 



Eejmelle oly hosszú, mint a negyedik labiiar térde es szára együttvéve; fejereszi: kissé nyújtott, 

 elöl elkerekitett, oldtilról tekintve a tetemes h;itgodort()l kezdve igen lankásan emelked/i. Az egész fejmell 

 szele igen tinoman kiirimázott. A mellvert kordéd, liarna: szennyessárga szcircizettel. A riigók meglehetősen 

 vaskosak, kissé ripacsosak s elegge szőrösek: oldalnd tekintvi' lovuk kissé terdszerűen kiallo. Az állkapcsok 

 egyenesek, egyenközüen szelesek, vegük elkerekitett, különben vorosiiarnidi ; az alajk egy rágófelne! vala- 

 mivel keskenyehl), elkerekitett, s az allkaiicsoknak felehosszát eri el. A tapogató fiistoseii vörosesliaxna, vegize 

 seriekkel elegyesen bőven szőrös, oly hosszú, mint a térd es szár egyiittveve. .\ lábak elegge karcsúk, szörö- 

 zetiik elég gazdag és sárgásbarnás elegyitesü, fegyverzetük nem állandó : az v\xn labpar czombjaii, felül a 

 vegén 3—3 megfekvö tüske, néha a szár alján, vegén egy tüske. A vegtest szelesen tojásdad, kevéssé lapított. 



IltllJlAN OTIÓ: .VAGVAKOUSZÁU I'ÓKrAISAJA. III. OTIO IIKIIJIAS : UScAUNS snN.NK.NI il NA. III. b") 



